Tilastokeskuksen perustehtävä on tuottaa toimivan demokratian ja talouden tarpeisiin luotettavaa ja puolueetonta tietoa. Tässä ajassa tuo tehtävä tuntuu entistäkin tärkeämmältä.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/andersson/andersson_aland_artikkeli_2048x1365.jpg)
Ahvenanmaa – erilainen satavuotias
Askel maihin, punaista asfalttia, ruotsin kieltä. Kotoisia puutaloja. Paikka tuntuu heti kodikkaalta, mutta samalla erilaiselta.
Vain pari vuotta sitten Suomi juhlisti itsenäisyytensä sataa vuotta – tänä kesänä juhlinta aloitettiin uudelleen Ahvenanmaalla. On kulunut sata vuotta siitä, kun Kansainliitto myönsi Suomelle suvereniteetin Ahvenanmaahan nähden ja määräsi saarten demilitarisoinnista. Siitä tuli esimerkki onnistuneesta kansainvälisestä kriisinhallinnasta ja Ahvenanmaan saariryhmästä tuli päätöksen myötä osa itsenäistä Suomea.
Kun päätös tehtiin, ahvenanmaalaiset itse halusivat kuulua Ruotsiin. He saivat kuitenkin tyytyä itsehallintoon osana Suomea, ja ensimmäiset virallisesti valitut Ahvenanmaan itsehallinnon maakäräjät kokoontuivat 9.6.1922.
Vaikka päätös Ahvenanmaan kohtalosta otettiin aikoinaan vastahakoisesti vastaan, on suurin osa ahvenanmaalaisista siitä tänään iloisia. Itsehallintoa juhlitaan täällä kokonaisen vuoden ajan – ja vierailijat huomaavat sen kyllä.
Itsehallinto takaa Ahvenanmaan maakuntapäiville lainsäädäntöoikeuden tietyillä aloilla, jotka muualla Suomessa kuuluvat eduskunnalle. Näitä ovat muun muassa terveyden- ja sairaanhoito, koulutus ja kulttuuri sekä sisäinen tie- ja saaristoliikenne. Ahvenanmaalla on myös oma tilastoviranomainen. Maakuntapäivät koostuvat 30 edustajasta, jotka valitaan joka neljäs vuosi.
Itsehallinnon muovautuminen on ollut pitkä prosessi, ja sen alkuaikoina Ahvenanmaan ja mantereen väliset suhteet olivat ajoittain jäiset.
Tänään suhteet ovat hyvät – vaikka eivät täysin kitkattomat. Esimeriksi mielipiteet rajaliikenteen hoitamisesta pandemian aikana ovat olleet eriävät. Tämä johtuu siitä, että pandemiarajoitukset ovat koetelleet Ahvenanmaan taloutta erityisen ankarasti. Tärkeät elinkeinot, kuten meriliikenne ja matkailu, kokivat kovan iskun, kun Euroopan maat sulkivat rajansa.
Työttömyysaste Ahvenanmaalla on yleensä noin 2–4 prosenttia, mutta se on kohonnut merkittävästi pandemian aikana. Vuonna 2020 se oli 9,5 prosenttia, kun se edellisenä vuonna oli 3,5 prosenttia. Työttömyys vaikuttaa pienentyneen kesäksi, mutta on edelleen selvästi korkeammalla tasolla kuin ennen pandemiaa. Samalla se leimaa yhä vahvasti kahvipöytäkeskusteluja.
Osasyy työttömyyden huimaan nousuun on suuri määrä matkailijoita, joka jäivät saapumatta kesällä 2020. Vuonna 2019 lähes 190 000 matkailijaa saapui hotelleihin, hostelleihin, mökkeihin ja leirintäalueille. Vuonna 2020 tämä luku väheni vain reiluun 80 000:een.
Suurin menetys olivat ruotsalaiset matkailijat, joiden määrä väheni 80 000:sta vajaaseen 10 000:een. Onneksi matkailuelinkeinojen tilanne näyttää paremmalta tänä vuonna: lehdet raportoivat, että vierasvenesatamat ovat täynnä ja Maarianhaminan kaduilla kuulee paljon suomea. Tuntuu siltä, että useampi suomalainen matkailija on tänä vuonna löytänyt tänne kenties ensimmäistä, mutta ei viimeistä kertaa.
Kun rajat suljettiin keväällä 2020 ja matkustajaliikenne vaikeutui, saatiin saarilla myös muistutus siitä, että ollaan meren saartamana – jos se olisi sattunut unohtumaan. Vain 12 prosenttia koko Ahvenanmaan pinta-alasta on maata, eikä saarilta ole minkäänlaista kiinteää tieyhteyttä Ruotsiin tai Suomeen. Normaalitilanteessa liikenne Ahvenanmaan ja mantereen välillä sujuu ketterästi ja meren yli on helppo päästä.
Ja jos ahvenanmaalaiset ovat jostakin tunnettuja niin suhteestansa mereen. Meri on aina ollut tärkeä täällä – sekä saariston kalastajille että niille, jotka työskentelivät purjelaivoilla ja purjehtivat Atlantin yli hoitaakseen kauppaa.
Vuonna 1922 Ahvenanmaan kauppalaivastoon kuului 136 purjelaivaa, joita käytettiin kansainväliseen tavarankuljetukseen. Nykyään vain yksi on jäljellä Maarianhaminassa, museolaiva Pommern, mutta merenkulku on edelleen tärkeä elinkeino. Vuonna 2020 merenkulku työllisti noin seitsemän prosenttia Ahvenanmaan kaikista työllisistä.
Merenkulun lisäksi Ahvenanmaa on tunnettu siitä, että se on demilitarisoitu. Alue on ollut demilitarisoitu Krimin sodasta ja Bomarsundin taistelusta lähtien, eli 165 vuoden ajan. Demilitarisoitu ja neutralisoitu asema tarkoittaa, että sitä ei saa käyttää sotilaallisiin tarkoituksiin tai linnoittaa.
Demilitarisoinnista huolimatta sodat ovat tulleet lähelle myös Ahvenanmaata. Muun muassa ruotsalaiset, suomalaiset ja venäläiset joukot ovat partioineet ja rakentaneet linnakkeita eri saarille 1800-ja 1900-luvuilla ja toisen maailmansodan aikana Ahvenanmaalla oli suomalaisia joukkoja. Nykyään demilitarisointi näkyy lähinnä siinä, että sotilaallisia joukkoja ei saa olla Ahvenanmaalla ja siinä, ettei kotiseutuoikeuden omaavien ahvenanmaalaisten tarvitse suorittaa asepalvelusta.
Kotiseutuoikeus liittyy osaltaan kiinteästi itsehallintoon ja pohjautuu Kansainliiton päätökseen vuodelta 1921. Koska äänioikeus ja mahdollisuus omistaa maata vaativat kotiseutuoikeuden, takaa kotiseutuoikeus sen, että Ahvenanmaalla tehdyt päätökset ovat ahvenanmaalaisten itse tekemiä. Tällä tavoin turvataan myös itsehallinto ja ahvenanmaalaisen kulttuurin säilyminen. Kotiseutuoikeus on kytketty asuinpaikkaan ja jos henkilöllä on Suomen kansalaisuus, hän voi pääsääntöisesti anoa Ahvenanmaan kotiseutuoikeutta, kun on asunut saarilla yhtäjaksoisesti ja pysyvästi vähintään viisi vuotta.
Vaikka äänioikeus ja maanomistus on säädetty kotiseutuoikeuden kautta, Ahvenanmaa ei ole homogeeninen yhteiskunta. Suurin osa ahvenanmaalaisista on syntynyt Ahvenanmaalla, Suomessa tai Ruotsissa, mutta nykyään 9,2 prosenttia asukkaista on syntynyt muissa maissa.
Vaikka ehdoton enemmistö puhuu ruotsia äidinkielenään (86,2 prosenttia väestöstä), muita kieliä on myös edustettuna maakunnassa. Vuonna 2020 suomea äidinkielenään puhuvia oli 4,7 prosenttia väestöstä, ja suomen jälkeen puhutuimmat kielet olivat romania, latvia ja viro.
Ahvenanmaalla voi kuulla yhteensä yli 68 eri kieltä, ja kansainväliset yhteydet ovat vuosien mittaan tuoneet myös kielenkäyttöön piirteitä esimerkiksi englannista ja venäjästä. Jotta voidaan turvata Ahvenanmaan erityisasema, kulttuuri ja kieli, maakunnassa on silti vain yksi virallinen kieli, ruotsi.
Polttavan kuumat kalliot, jotka viettävät jyrkästi mereen. Excel-taulukoita. Aallot ja tuuli.
Mitä otan mukaani, kun palaan mantereelle syksyllä? Sen, että lyhimmillään matka Kihdin yli, aivan erityiseen paikkaan, kestää vain 45 minuuttia.
Kirjoittaja opiskelee kansantaloutta Åbo Akademissa ja viettää kesäänsä Ahvenanmaalla korkeakouluharjoittelijana Ahvenanmaan tilasto- ja tutkimustoimistossa Maarianhaminassa.
Lue samasta aiheesta:
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2024/taskinen_pertti/elo/taskinen_eun_tyomarkkinat_1200x800.jpg)
EU-maiden työllisyys on viime vuosina noussut ja työttömyys pysynyt ennallaan. Suomessa tilanne on toinen: työttömyys on noussut EU-maista toiseksi nopeimmin viimeksi kuluneen vuoden aikana.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2024/piela/kesa/piela_juhannuskerroin_istock-137472211_1200x800.jpg)
Juhannuskerroin kuvaa väestön muutosta juhannuspäivänä suhteessa tavalliseen päivään. Kerroin paljastaa, että Päijänteen itäisille rantamille kerääntyy juhannuksena viisinkertaisesti väestöä normaaliin verrattuna.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/hoffren_jukka_1.jpg)
Tilastot ovat luotettavia kuvauksia yhteiskunnan ilmiöistä mutta myös rajaavat ja muokkaavat käsityksiämme maailmasta ja ihmisistä. Numerot paitsi paljastavat myös kätkevät asioita, siksi tilastojen luku- ja käyttötaito on tärkeä kansalaistaito.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2024/huhta/maalis/huhta_tilastoista_kaikille_kaikkialle_istock-1495581898_1200x800.jpg)
Meneillään olevan verkkouudistuksemme tavoitteena on tarjota tilastoja nykyaikaisemmassa ja helpommin löydettävässä muodossa erilaisille tilastonkäyttäjille. Tilastojen julkistamisen johtotähtenä on: data ensin. Teksti rakentaa tilastoille merkityksen. Jotta kaikki pääsevät yhtä vaivattomasti tilastojen äärelle, tulee kaikessa tilastokirjoittamisessa käyttää selkeää ja ymmärrettävää kieltä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sovala_markus_2.jpg)
Suomen tilastojärjestelmä ylsi ykkössijalle 186 valtiota kattaneessa vertailussa. Tilastokeskuksen pääjohtaja löytää kolme perustetta Suomen menestykselle Maailmanpankin arviossa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva49_2048x1365.jpg)
Pandemia iski aikuiskoulutukseen osallistumiseen ja koulutussuunnitelmiin, erityisesti vaikutuksia kokivat naiset ja nuoret aikuiset. Samat ryhmät löysivät kuitenkin myös vaihtoehtoisia oppimisen muotoja.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2023/piela/joulu/piela-joulukerroin2023_1200x800_istock1134122128.jpg)
Etelän kaupungeista suunnataan jälleen joulunviettoon pohjoiseen. Tampereelta lähdetään edelleen suhteessa eniten – selvästi enemmän kuin Helsingistä, joka sekin menettää 14 prosenttia tavanomaisesta väestöstään rauhallisemmille joulumaille.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/hoffren_jukka_2048x1365.jpg)
Pandemia heikensi ennestään vaatimatonta edistymistä kohti globaalia kestävää kehitystä, kertoo uusi YK:n kestävän kehityksen raportti. Kestävän kehityksen tavoitteiden mukaiselta kehitysuralta on pudottu rajusti. Nykytrendien mukaan vain 15 prosenttia Agenda 2030 tavoitteista tullaan saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä ja jopa lähes joka toinen tavoitteista jää saavuttamatta.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2023/kotkavuori/loka/kotkavuori-georgius-istock483557337_artikkeli_1200x800.jpg)
Tilasto on kuva maan tilasta. Kun harhainen kuva vallitsee, vääristämättömän peilin asettaminen johtajien ja kansalaisten silmien eteen voi olla vaarallista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ville_vertanen_2.jpg)
Reilun vuoden toiminut nopeaa analyysia tuottava yksikkö haastaa Tilastokeskusta hyvällä tavalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/metsa_maija_1200x800.jpg)
Kesälomani lopulla seurasin sivusilmällä lukiolaisnuoren pakkausruljanssia. Edessä oli vaihto-oppilasvuosi ja lähtöön muutama päivä. Mahtuisiko matkaan myös taskullinen tietoa Suomesta?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kuusisto_tapio_1.jpg)
Talouden keskeiset mittarit näyttävät isoja ja ristiriitaisiltakin vaikuttavia muutoksia. Tilastojen päälinja lienee oikea, mutta lukuihin voi laskennan tarkentuessa tulla revisioitakin, kun talouden rakenteessa on tapahtunut muutoksia. Tarkentumisten suuntaa ei pysty ennakoimaan, se vaihtelee eri vuosien välillä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva49_2048x1365.jpg)
Vuonna 2022 työllisistä joka kymmenes työskenteli koronarajoitusten jo hellitettyä yhä koko työajan kotona. Useimmilla toimialoilla etätyötä tekevien määrä hieman väheni edellisvuodesta. Monessa maakunnassa etätyötä tekeviä oli entistä enemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/keva_juho_1.jpg)
Uudessa saamelaiskäräjälakiesityksessa kielikriteeri laajenisi kolmannesta sukupolvesta neljänteen polveen. Kieli kuvaa yhteisöön kuulumista ja yhteyttä elävään saamelaiseen kulttuuriin, kirjoittaa Juho Keva saamelaisten kansallispäivän blogissaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva63_2048x1365.jpg)
Koronan myötä ulkomaan matkailu väheni minimiin. Ihmiset suuntasivat mökeille, ja kotimaanmatkailu saavutti suuren suosion. Pandemiavuosina suomalaisten matkailun aiheuttamat hiilidioksidipäästöt laskivat, mutta mitä päästöille käy tulevaisuudessa?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sovala_markus_2.jpg)
Suomessa on laadukkaat rekisterit. Niistä saatavaa tietoa yhdistelemällä syntyy tietovarallisuus, joka on Suomen kilpailuetu. Sitä hyödyntämällä teemme parempia päätöksiä tulevaisuudessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/piela/joulu/piela_joulukerroin_artikkeli_2048x1365.jpg)
Joulukerroin-kartta punertuu kohti pohjoista ja itää, johon sinivärisistä etelän kaupungeista edelleen lähdetään joulun viettoon. Helsinkiäkin enemmän väki vähenee Tampereella.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva68_2048x1365.jpg)
Suomalaisnuoret eivät saavuta vanhempiensa koulutustasoa, ja inhimillinen pääomamme on kääntymässä laskuun. Syynä on koulutustarjonnan supistuminen. Varsinkin miesten tilanne antaa aihetta vakaviin kysymyksiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/hoffren_jukka_1.jpg)
Demokratioissa tilastot ovat osa yhteiskunnallista keskustelua, päätöksentekoa sekä seurausten arviointia – ja puolueettomina ne luovat edellytyksiä kompromisseille. Tietoon perustuva päätöksenteko edellyttää hidasta, harkitsevaa ja kyseenalaistavaa ajattelua. Jotta demokratia säilyisi informaatioyhteiskunnan perustana, tulisi tilastojen luku- ja käyttötaidosta tehdä yleinen kansalaistaito.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Miten keskustelisimme nyt vaikkapa palkkojen ostovoimasta – eli inflaatiosta ja ansioiden kehityksestä – tai nuorten mielenterveysongelmista, jos mitään tilastotietoa yhteiskunnasta ei olisi olemassa? kysyy Anna Pärnänen Euroopan tilastopäivän blogissaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/kumpu/heina/kumpu_siiri_vapaa-ajan_matkat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Onko matkailu Suomessa ollut vain korvike ulkomaanmatkoille, vai onko suhteemme kotimaanmatkailuun syventynyt pysyvästi?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/jokinen_marika_1.jpg)
Kaikkiaan jo tuhatkunta koululaista ja opiskelijaa on viime vuosina päässyt vahvistamaan tilasto-osaamistaan Tilastokeskuksen järjestämissä tilasto-olympialaisissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/hiltunen/kesa/hiltunen_suomi_lukuina2022_elakkeelle_artikkeli_1208x800.jpg)
Suomi lukuina 2022 -julkaisujen kesä alkoi tänä vuonna vauhdikkaasti: uunituoreet taskutilastot olivat jo kesäkuun alussa mukana juhlistamassa Tutkitun tiedon teemavuotta Heurekassa. Taskuun menevään julkaisuun on jälleen kerran koottu mielenkiintoisia tilastolukuja – vanhimmat lähes 300 vuoden takaa. Lue blogista toimittajan poiminnat.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/parnanen/kesa/parnanen_anna_lapset_suomessa_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suuri määrä eri mittareita kertoo monenlaista tarinaa lasten tilanteesta Suomessa, mutta tieto on hajallaan. Tilastokeskus suunnittelee lapsia ja nuoria koskevaa tietoa kokoavan portaalin – paitsi helpottaakseen tiedon käytettävyyttä myös palvellakseen kansallisen lapsistrategian toteutusta.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/lukkarinen/lukkarinen_osaaikatyo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kokemukset kiireestä ja työn kuormituksesta korona-aikana eroavat niin lähi- ja etätyötä tekevien kuin eri alojenkin välillä. Muutokset pandemiaa edeltävään aikaan nähden ovat yleisellä tasolla pieniä, mutta yksittäisten palkansaajien kokemuksissa on viitteitä polarisaatiosta. Joidenkin kohdalla työ on kuormittanut entistä enemmän, toisilla työtilanne on keventynyt.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/parnanen/touko/parnanen_yrittajien_tyollisyys_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronapandemia on heijastunut kielteisesti monen alan työllisyyteen. Kokonaisuudessaan yrittäjien työllisyys on toipunut koronasta hyvin, mutta tietyillä toimialoilla työllisyystilanne on edelleen heikompi. Koronakriisi heijastui naisten yrittäjyyteen selvästi miesyrittäjiä enemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/parnanen/maalis/parnanen_yrittajien_sopeutustoimet_artikkeli_2048x1365.jpg)
Monelle yrittäjälle korona on tarkoittanut työn vähenemistä, lomautuksia tai irtisanomisia. Osa on voinut kuitenkin tehdä liiketoimintaansa muutoksia, joiden turvin selvitä korona-ajasta. Koronakriisin vaikutukset työelämään -kyselyssä selvitettiin pandemian vaikutuksia työhön. Millä tavoin yksinyrittäjät ja työnantajayrittäjät sopeutuivat korona-aikaan?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Joka seitsemäs työllinen työskenteli vuonna 2021 koko ajan kotona. Etätyön suosio on jatkunut useimmilla toimialoilla, ja niilläkin aloilla, joilla se on ollut vain osittain mahdollista, on löydetty uusia tapoja työskennellä etänä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/storgards_leena_1.jpg)
YK:n tilastotoimen laatimat tilastotyön perusperiaatteet täyttävät tänä vuonna 30 vuotta. Vuosien saatossa niiden merkitys on vahvistunut yhteiskunnassa. Perusperiaatteet luovat hyvän perustan tietojen hallinnalle ja jakamiselle erityisesti julkisella sektorilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/kohvakka_saarenmaa/maalis/kohvakka_saarenmaa_verkkomedia_artikkeli_2048x1365.jpg)
Verkkomedian seuraaminen yleistyi erityisesti pandemian alussa – toisena vuotena muutokset pienempiä
Nettitelevisio, uudet äänimediat, somekanavat ja muu verkkomedia saivat paljon uusia käyttäjiä vuonna 2020, mutta toisena pandemiavuonna kasvutahti näyttää hidastuneen. Yksityisiä nettipuheluita soittaneiden osuus jopa väheni. Useampi kuin joka viides nuori käyttää netin deittisovelluksia, ja kaikkiaan deittipalveluilla on yli 360 000 suomalaiskäyttäjää. Verkkomedian ohella myös perinteiset joukkoviestimet ovat keränneet yleisöjä korona-aikana.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Kuntien väliset muutot kerrostaloista pientaloihin ovat lisääntyneet vuosina 2020 ja 2021. Erityisesti 30–40-vuotiaat vaihtavat isompaan asuntoon.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/arhosalo_liina_1.jpg)
Uudet rautakauppojen hinta-aineistot otetaan käyttöön tammikuun tiedoista lähtien, jotka julkaistaan 15.2.2022. Moderni tiedonkeruu on pelastus sekä tilaston tekijöille että tiedonkeruun piirissä oleville rakennustarvikkeiden myyjille.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/keva_juho_1.jpg)
Saamelaisista voisi tuottaa helposti monin tavoin käyttökelpoista tilastotietoa olemassa olevista lähteistä, muistuttaa Juho Keva saamelaisten kansallispäivän kunniaksi. Hän laskee, että saamelaisten määrä saamelaisalueen ulkopuolisessa Suomessa on huomattavasti korkeampi kuin kielitaustan perusteella päästään tarkastelemaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/mustonen_anna_1.jpg)
Finnveran vientitakuut ja erityistakaukset esitetään jatkossa valtion takauskannan sijaan erillisessä, lakisääteisille takauksille varatussa kohdassa julkisyhteisöjen vastuiden julkaisussa. Muutoksen myötä Suomen valtion takausten vertailtavuus muihin EU-maihin paranee.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Tieto&trendit-sivustolla tarkasteltiin koronan vaikutuksia viime vuonna yli 30 jutussa. Mitkä aiheet pistivät erityisesti silmään?
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/aulaskari_kesti/aulaskari_kesti_tilastokilpailu_artikkeli_2048x1365.jpg)
Nuorille suunnatut tilastokilpailut ovat tapa edistää medialukutaitoa ja lähdekritiikkiä. Suomen koululaiset ovat pärjänneet kisoissa hyvin. Tänä vuonna on taas uusia mahdollisuuksia oppia ja menestyä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva48_2048x1365.jpg)
Koronan vaikutuksia ei yrityksissä nähty erityisen merkittävinä Globaalit arvoketjut ja toimintojen ulkoistaminen -tiedonkeruun mukaan. Pääosin vaikutukset koettiin vähäisiksi tai olemattomiksi. Eroja ilmaantui, kun tarkastelua rajoitettiin yritysten ominaisuuksien, kuten toimialan, mukaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/piela/joulu/piela_joulukerroin_artikkeli_2048x1365.jpg)
Joulunpyhinä mummolat ja matkailukohteet vetävät väkeä. Esimerkiksi tamperelaisista viidennes lähti viime vuonna joulunviettoon muualle, kertoo mobiilidata.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Koronakriisin vaikutusten kokeminen vaihtelee selvästi sukupuolen ja sen mukaan, tekeekö etä- vai lähityötä. Toiset ovat voineet yhdistää uudella tavalla työntekoa ja lastenhoitoa. Asiakastyössä taas on oltu altistumisvaarassa, epävarmuudessa ja jatkuvien muutosten kourissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/paavilainen_etal/paavilainen_vuokramarkkinat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronapandemia myllersi vuokra-asuntomarkkinan, mutta taustalla on pidempiaikaisiakin trendejä. Vuokralla asuminen yleistyi 2010-luvun aikana, ja vuokra-asuntojen tarjonta kasvoi roimasti.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/juuti/syys/juuti_sairaanhoitajien_maastamuutto_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakriisin sukupuolittuneet seuraukset näyttävät erilaisilta riippuen siitä, mitataanko muutoksia palkkasumman tai tehtyjen työtuntien mukaan vaiko työtä vaille jääneiden määrällä. Naisilla ja miehillä työllisyyden muutokset ovat kohdentuneet eri tavoin työn osa- tai kokoaikaisuuden, ammattiaseman ja iän mukaan tarkastelluissa ryhmissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Kesätöiden loppumisen jälkeen työllisyys kääntyi laskuun. Onko jo syytä huoleen?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Keväällä 2021 etätyötä tehneistä palkansaajista 90 prosenttia haluaisi tehdä etätyötä jatkossakin vähintään neljäsosan työajastaan. Jo aiemmin etätyötä tehneistä, mutta sitä lisänneistä 66 prosenttia haluaisi tehdä etätyötä enemmän kuin ennen pandemiaa. Tiedot käyvät ilmi Koronan vaikutukset työelämään -tiedonkeruun tuloksista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/haapakangas_kimmo_02.jpg)
Rikosten tilastointi riippuu paljolti siitä, miten poliisi tallentaa tiedot järjestelmäänsä. Tilastokeskus ei tee suuria muutoksia poliisilta tulevaan aineistoon.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/witting_mika_1.jpg)
Miksi samasta ilmiöstä on kahdet eri luvut? Niin Tilastokeskuksen kuin opetushallinnon tarkasteluille on käyttötarpeensa, mutta ne voivat hämmentää tietojen käyttäjiä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva33_2048x1365.jpg)
Kevytyrittäjien määrä lisääntyi viime vuonna kymmenellä prosentilla edellisvuodesta. Palkkaa tai työkorvausta laskutuspalvelun kautta vähintään kerran vuoden aikana saaneita kevytyrittäjiä oli vuonna 2020 kaikkiaan noin 44 300. Valtaosalla oli myös jokin muu palkkatyö.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kauranne_johanna_laiho_ttulevaisuus.jpg)
Koronakriisi, ilmastokriisi ja talouden suhdannevaihtelut ovat nostaneet hyvinvoinnin niin poliittiseen debattiin kuin arkipäiväiseen jatkuvaan keskusteluun. Hyvinvoinnin tekijät, käsitykset ja mittarit elävät ajassa.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/andersson/andersson_aland_artikkeli_2048x1365.jpg)
I år firas hundra år av självstyrelse på Åland. Det åländska samhället har genom tiderna formats av både stormaktspolitik och det geografiska läget mitt i havet.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/nurmi/kesa/nurmi_airnb_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kansainvälisten alustojen kautta majoitusvarauksia tekevät enimmäkseen ulkomaiset matkailijat. Suurin ulkomaisten osuus oli Helsingissä, 83 prosenttia yöpymisistä. Lähes joka neljäs alustojen kautta varatuista ulkomaisista yöpymisistä kirjattiin venäläisille, kertovat Eurostatin ensimmäistä kertaa julkaisemat tiedot alustojen kautta tehdyistä varauksista.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/phillips/kesa/phillips_ulla_1.jpg)
Tilastohaastattelija kerää tietoja haastateltavan senhetkisestä elämäntilanteesta. Kuunteleminen on työssä tärkeää – ja jokainen vastaaja ja vastaus on arvokas, muistuttaa Ulla Phillips blogissaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/haapakangas/touko/haapakangas_perhevakivalta_artikkeli_2048x1365.jpg)
Poliisin tietoon tullut perhe- ja lähisuhdeväkivalta väheni hieman koronavuonna. Eri lähisuhteissa ja ikäryhmissä kehityksen suunta oli erilainen. 5–9-vuotiaisiin lapsiin kohdistunut perheväkivalta väheni eniten, noin viidenneksellä. Korona-ajan kokonaisvaikutukset selviävät vasta viiveellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/pirtonen_karppinen/pirtonen_karppinen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kannustamme kuntia ja kuntapäättäjiä seuraamaan omaa materiaalien- ja energiankulutustaan, jätteiden syntyä, suojeltujen luontokohteiden määrää sekä kuntalaisten hyvinvointia. Kiertotalouteen panostava kunta houkuttelee alueelleen myös kiertotalouteen liittyvää liiketoimintaa ja investointeja.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/martikainen_juha_1.jpg)
Tilastotieto pyrkii objektiiviseen totuuteen. Toisaalta tilastojen tekemiseen sisältyy myös taiteesta tuttuja piirteitä, sillä kaikki ei ole tilastointimenetelmin laskettavissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Kun työvoimatutkimus uudistui alkuvuonna, työllisyysluvut muuttuivat takautuvasti. Lisäksi työmarkkinoita on ravistellut koronavitsaus. Kuinka lukuja pitäisi ymmärtää tässä monimutkaisessa tilanteessa? Sääntö on yksinkertainen: on katsottava niitä lukuja, joita on julkaistu vuoden 2021 maaliskuusta alkaen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/orjala_hannele_1.jpg)
Lapsia koskevaa tietoa on paljon, mutta usein koetaan, että se on sirpaleista ja hajallaan. Tätä puutetta Tilastokeskus paikkaa tuottamalla laajan Tieto&trendit -artikkelisarjan lasten maailmaa avaavista tilastotiedoista. Lapset Suomessa -artikkelisarja nostaa esille yhteiskunnallisesti merkittävän aiheen tuottamalla vuoden ajan analyysia lasten elinoloista noin 30 artikkelin välityksellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/pasila/maalis/pasila_hallinnolliset_rekisterit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Rekisterit ovat 1980-luvulta lähtien tehostaneet tilastotuotantoa merkittävästi. Viime vuosina monet rekisterinpitäjät ovat rakentaneet uudenlaisia tietovarantoja kuten Verohallinnon tulorekisteri. Ne tuovat tilastointiin mahdollisuuksia mutta myös niin paljon työtä, että uusia kustannussäästöjä ja tuottavuusloikkia ei ole ainakaan lyhyellä tähtäimellä luvassa – pikemminkin päinvastoin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ville_vertanen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kun halutaan lisätä laadukkaan tilastotiedon käyttöä yhteiskunnassa, tulee tiedon löytämisen olla helppoa. Tilastotoimijoiden kunnianhimoisena tavoitteena on yhden luukun periaate, jossa kaikki virallinen tilastotieto löytyy samasta paikasta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kuusisto_tapio_1.jpg)
Talous supistui pahimpia pelkoja maltillisemmin viime vuonna, mutta Suomen harmaantuminen jatkuu. Koronakriisin seurauksena talouden uudistumistakin tapahtuu.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/nieminen_kristiina_1.jpg)
Poikkeustilanteessa hinta-aineistoa joudutaan paikkaamaan tavallista enemmän. EU-maiden kesken on sovittu yhteiset pelisäännöt puuttuvien tietojen imputoinnille.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Lisäsikö etätyöhön siirtyminen työtunteja koronavuonna? Yksiselitteisen vastauksen sijaan on pyrittävä tunnistamaan ryhmiä, jotka siirtyivät etätöihin, ja myös katsottava, kuinka paljon keskimääräinen tehty viikkotyötuntimäärä muuttui.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pietilainen_marjut_1.jpg)
Meillä lapsuudenkodista lähdetään pohjoismaiseen tyyliin melko varhain, keskimäärin 21,8-vuotiaina, kun Euroopassa nuoret muuttavat omilleen keskimäärin nelisen vuotta vanhempana. Suomessa naiset muuttavat kotoa pois selvästi aiemmin kuin miehet.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/huomo_miia_1.jpg)
Syrjäisemmilläkin alueilla voi olla suhteessa asukasmäärään paljon yksinasuvia, enemmistö asuu kuitenkin isoissa kaupungeissa. Sen kertoo Paavo, Tilastokeskuksen postinumeroaluetilastot-palvelu.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/pajunen/helmi/pajunen_taskinen_kuolemansyyt_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tilastokeskuksen kuolemansyytilaston tiedot vuodelta 2020 ovat vielä puutteellisia, eikä niistä voida vielä tuottaa luotettavaa tilastoa. Kuolemansyytilasto julkaistaan mahdollisimman nopeasti sen valmistumisen jälkeen.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/taskinen_pertti/helmi/taskinen_tyomarkkinat_tyon_puute_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työttömyyden lisäksi koronakriisi on pahentanut piilotyöttömien, enemmän työtunteja haluavien osa-aikaisten ja muidenkin työtä etsivien tilannetta. Työn puutteesta kärsivien EU-maiden kärkipäähän ovat heti suurtyöttömyysmaiden jälkeen nousseet Suomi ja Ruotsi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lehtinen_ilkka_1.jpg)
Koronapandemian alkuhämärässä Ilkka Lehtinen uskaltautui luotaamaan inflaatiokehitystä. Kuinka kävi, ja miksi?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/marjo_bruun_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kansainvälisissä tehtävissä Marjo Bruun on saanut nähdä, miten erilaisista lähtökohdista tilastointia erilaisissa yhteiskunnissa tehdään. Hänen aikanaan toiminta tilastokokouksissa on muuttunut vuorovaikutteisemmaksi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/marjo_bruun_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tilastoviranomaisen merkitys nojaa vahvaan osaamiseen: eri tietolähteiden yhdistämiseen ja ymmärrykseen metatietojen tarpeellisuudesta käytettävyyden kannalta. Tietojen käytön eettisten periaatteiden toteuttamisessa toimimme esimerkkinä muille, muistuttaa Tilastokeskuksen pääjohtaja Marjo Bruun eläköitymisensä kynnyksellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_kristian_1.jpg)
Pikaestimaatti kertoo selvästi odotuksia paremmasta talouskehityksestä koronavuonna. Tieto on auttanut hallintoa, kuluttajia ja yrityksiä toimimaan kriisin keskellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lipasti_laura_1.jpg)
Pandemia ei pysäyttänyt muuttoa kunnasta toiseen. Ennakkotiedot kertovat myös liikahduksista suunnissa: muuttovoittoja ja -tappioita tuli yllättäviin paikkoihin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/kohvakka_saarenmaa/kohvakka_saarenmaa_media_some_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomalaisten mediankäyttö on lisääntynyt ja sosiaalisen median palveluiden käyttö yleistynyt selvästi koronapandemian aikana. Vuonna 2020 some-palveluita käytti 69 prosenttia 16–89-vuotiaista suomalaisista. Monet seniorit ovat tehneet digiloikan ja ryhtyneet esimerkiksi käyttämään some-palveluita, lukemaan verkkouutisia ja seuraamaan nettitelevisiota.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/kotkavuori/tammi/kotkavuori_pentinmaki_erkki_artikkeli_2048x1365.jpg)
Miksi tilastoasiantuntijat Suomessa ovat niin aktiivisia kirjoittajia? Yhden ihmisen vaikutus voi olla arvaamattoman suuri. Vastikään edesmennyt Erkki Pentinmäki oli luomassa tiedon avaamisen kulttuuria Tilastokeskukseen.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/lipasti/lipasti_kansalaispulssi_tasaarvo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Korona-aika on lisännyt naisilla huolia terveydestä ja hyvinvoinnista, miehillä taas toimeentulosta, kertovat Kansalaispulssi-kyselyn tulokset. Myös epäoikeudenmukaisuuden kokemukset näyttävät kasvaneen hieman, naisilla miehiä useammin. Huoli työn ja perheen yhdistämisestä on yhteinen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Tammikuussa 2020 kaikista työllisistä 15 prosenttia työskenteli säännöllisesti kotona. Marraskuussa osuus oli jo 31 prosenttia.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/weckstrom/weckstrom_korona_kulttuurialat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Pandemian isku kulttuurialoille näkyy liikevaihdossa, palkkasummissa ja työllisyydessä. Tukia on tullut, muuten valopilkut ovat olleet vähissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Voimakkaasti sukupuolen mukaan jakautuneilla työmarkkinoilla naisten työllisyys on kärsinyt koronakriisistä nopeammin – ja ainakin toistaiseksi myös enemmän kuin miesten työllisyys.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/nurmi/joulu/nurmi_majoitus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakriisin myötä alan odotukset kohdistuvat nyt kotimaan vapaa-ajanmatkailuun. Heinäkuusta alkaen se on keskittynyt sellaisiin kohteisiin ja alueisiin, joissa turvavälejä on helpompi noudattaa. Vuokramökeissä rikottiin kesällä ennätyksiä – suurten kaupunkien hotellit ovat vaikeuksissa työmatkalaisten ja ulkomaalaisturistien puuttuessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Kansalaispulssi-kysely kertoo, että koemme itse noudattavamme ohjeita kuuliaisemmin kuin toiset ihmiset. Asenteissa tapahtuneet muutokset näkyvät pahentuneena koronatilanteena, kirjoittavat Tilastokeskuksen asiantuntijat Tieto&trendit-blogissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/keva/joulu/keva_korona_kriittiset_ammatit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Yhteiskunnan toiminnan ja huoltovarmuuden kannalta kriittisissä ammattiryhmissä työskentelee 735 000 henkilöä. Miten he sijoittuvat eri aloille ja alueille Suomessa?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/konttinen/konttinen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Keväällä alkaneen koronapandemian myötä matkailualojen liikevaihto on pudonnut rajusti ja samalla yritystukien määrä on moninkertaistunut. Lähempi matkailualojen tarkastelu osoittaa, että majoitusalalla tukien kasvu on ollut huomattavasti vaatimattomampaa kuin vaikkapa ravitsemusalalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
The different industrial structure and labour market structures in European countries, as well as the pace of digitalisation, influence how large a share of the population having kept their jobs are able to do remote work in general.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/wallenius_kambur/syys/parnanen_tyovoimatutkimus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työvoimatutkimuksen kevään ja kesän tietojen perusteella on jo selvää, että koronakriisistä johtuvat muutokset työllisyydessä eivät ole jääneet vain yksittäisen kuukauden poikkeamaksi. Kriisin vaikutusten tulkinta vaimenevaksi muutokseksi taikka tasomuutokseksi tarkentuu seuraavien kuukausien tietojen valmistuessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/piela_pasi_1.jpg)
Kokeilujemme perusteella teleoperaattoriperusteinen mobiilipaikannusdata taipuu ketterästi monipaikkaisen elämän tarkasteluun. Työ mobiilipaikannusdatan hyödyntämiseksi jatkuu Tilastokeskuksessa. Neuvottelemme kaikkien suurten operaattoreiden kanssa yhteistyöstä tilastotuotannon kehittämiseksi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pohjanpaa_kirsti_1.jpg)
Suomessa elää noin 7 000 henkilöä avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan puolisonsa kanssa. Tilasto ei nosta yksilöitä esiin, mutta voi silti vahvistaa malleja.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/taskinen_kristian/elo/taskinen_tilastotartikkeli_2048x1365.jpg)
Poikkeusajat vaikuttavat tilastojen optimaaliseen julkaisuajankohtaan, sillä tarve eri tiedoille voi vaihdella merkittävästi eri aikoina. Hyvä tilasto on ajassa tasalaatuinen, ja tilapäisille laatutason poikkeamille tulee olla hyvät perusteet.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Covid-19-pandemiaan liittyneet rajoitukset ovat pienentäneet ihmiskunnan ekologista jalanjälkeä. Näin vietämme tänään maailman ylikulutuspäivää yli kolme viikkoa myöhemmin kuin viime vuonna. Koronavirus heiluttaa muitakin megatrendejä.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/raatikainen/raatikainen_riikka_artikkeli_2048x1365.jpg)
Yhteiskunnan kehittämisen tulee perustua totuudenmukaisen tietoon. Huonosti suunnitellut kyselylomakkeet voivat tuottaa virheellisiä vastauksia. Liittymällä vastaajapaneeli Signaaliin vaikutat kysymysten ymmärrettävyyteen ja saadun tiedon luotettavuuteen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Selvä enemmistö lomautetuista on naisia. Työmarkkinatilanne on heikko erityisesti naisvaltaisilla palvelualoilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kerko_santtu_1.jpg)
Konsernien ulkomaille jäävät tulot johtavat satojen miljoonien eurojen loveen Suomen yhteisöverokertymässä, kertoo Tilastokeskuksessa tehty gradututkimus siirtohinnoittelusta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Koronakriisi näkyy erityisesti lomautettujen, alityöllisten ja piilotyöttömien määrän kasvuna. Toistaiseksi vaikutuksia on ollut ennen muuta palvelualoihin, joilla osa-aikatyö on yleistä. Toukokuussa osa-aikatyötä teki 373 000 työllistä, mikä oli 82 000 edellisvuotta vähemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/lesonen_pirtonen/lesonen_pirtonen_jatteet_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kun yhdistetään tilastot jätteistä ja materiaalivirroista tuotantolukuihin, saadaan käsitys kansantalouden materiaaliriippuvuudesta ja ekotehokkuudesta. Kansainvälisessä vertailussa Suomi kuluttaa luonnonvarojaan kovalla kädellä, tuottaen samalla reilusti jätettä asukasta kohden.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/rothovius_tuomas_1.jpg)
Lamasta puhuttaessa olisi hyvä huomioida talouden muitakin mittareita kuin bkt, kirjoittaa kokenut kansantulolaskija. Esimerkiksi työttömyys ja kotitalouksien reaalitulot ovat merkittäviä kansalaisten kannalta, konkurssit ja rahoituslaitosten luottotappiot yritysten osalta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Lomautettuja historiallisen paljon, työllisten määrä laskussa, kotona työskentely kasvussa, piilotyöttömyys nousussa. Määräajaksi lomautetut ovat vielä suurimmalta osin työllisiä ja toistaiseksi lomautetut suurelta osin työvoiman ulkopuolella. Tässä koronakevään ensisaldoa työmarkkinoilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Koronakriisi on saanut ennen näkemättömän määrän ihmisiä luopumaan kokonaan työnhausta. Työvoiman ulkopuolella olevia oli huhtikuussa 66 000 enemmän ja piilotyöttömiä 88 000 enemmän kuin vuosi sitten.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pehkonen_sampo_1.jpg)
Koronapandemian tutisuttaessa taloutta monet indikaattorit osoittavat jyrkkää nousua tai laskua. Palkansaajien palkkatuloissa muutos on ollut maltillisempaa. Palkkasummat kasvoivat edellisvuodesta maaliskuussa ja näyttäisivät huhtikuussa pienentyneen pelättyä vähemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Euroopan maiden erilaiset elinkeino- ja työmarkkinarakenteet ja digitalisaation vauhti vaikuttavat siihen, kuinka suurelle osalle työpaikkansa säilyttäneestä väestöstä etätyön tekeminen ylipäänsä on ollut mahdollista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ruuskanen_timo_1.jpg)
Vapaa-aikatutkimuksen perusteella nuorempien ikäluokkien tulisi muuttaa korona-aikana aikaisempia liikuntatottumuksiaan säilyttääkseen aikaisemman harrastamisen volyymin. Vanhempia ikäluokkia korona näyttäisi kohtelevan tässä suhteessa suopeammin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nieminen/nieminen_tyoaika_artikkeli_2048x1365.jpg)
Maakunnista ahtaimmin asutaan muuttovoittoisella Uudellamaalla, jossa joka kymmenes asuntokunnista asui ahtaasti vuonna 2018. Katso vuorovaikutteiselta kartalta oman asuinkuntasi tilanne. Paitsi lapsiperheet etenkin ulkomaalaistaustaiset asuvat muita ahtaammin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/leskinen/touko/leskinen_tyovoimareservit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen työllisyys ennätti kasvaa ennen koronakriisiä yhtäjaksoisesti vuodesta 2015 alkaen ja työvoiman ulkopuolella olevien määrä pienentyä vuodesta 2016 alkaen. Talouskasvu veti niin työvoiman ulkopuolelta kuin piilotyöttömistä etenkin 55–64-vuotiaita työhön ja työnhakuun. Työnsaantimahdollisuuksien parantuminen näkyi selvästi myös opiskeluikäisten aktivoitumisena.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Kuluttajien luottamus -tutkimuksen lisäkysymysten tulokset kertovat varsin synkistä työllisyysnäkemyksistä koronapandemian seurauksena. Vaikka lomautusta ja työttömäksi jäämistä ennakoivien palkansaajien ja yrittäjien osuudet vastauksissa ovat pieniä, ovat ne määrällisesti huolestuttavan suuria.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Yrittäjistä 63 prosenttia arvioi koronakriisin vähentäneen ainakin jossain määrin töiden, asiakkaiden tai toimeksiantojen määrää, kertoo kuluttajien luottamus -tutkimus. Iso osa yrittäjistä katsoo silti selviävänsä pandemiasta ilman työttömyyttä. Toisaalta joka kymmenes yrittäjä, mikä vastaa yli 30 000 yrittäjän joukkoa, pitää yritystoimintansa selviytymismahdollisuuksia kriisistä melko tai hyvin epätodennäköisenä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kolu_johannes_1.jpg)
Suomalaismatkailijat kuluttavat pari miljardia euroa enemmän ulkomailla kuin ulkomaalaiset täällä. Jos korona korjaa matkustustasetta, se näkyy Suomen vaihtotaseessa ja talouden toipumisessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Yksinyrittäjät ovat joutuneet koronakriisin riepottelemiksi hyvin erilaisista taloudellisista tilanteista käsin. Suurin osa on huomattavan pienituloisia, kertoo Tilastokeskuksen Yrittäjät Suomessa 2017 -tutkimus.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/mikkela_elina_1.jpg)
Kun erilliset rekisterit korvautuvat tulorekisterillä, ammattitietoja voi antaa monin eri tavoin. Esimerkiksi sihteerien ja johtajien määrät voivat moninkertaistua luokitusmuutosten takia.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Helmikuu 2020 jää työmarkkinoiden historiaan viimeisenä ”normaalina” kuukautena pitkään aikaan. Kaksijakoisen maaliskuunkaan tiedot eivät vielä anna koko kuvaa koronakriisin kärjistymisestä. Työmarkkinatiedot ensimmäiseltä vuosineljännekseltä ja maaliskuulta julkaistaan 23.4.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva2_2048x1365.jpg)
Lähes 1,3 miljoonaa koululaista tai opiskelijaa taituroi läksyjään nyt kotoa käsin. Vinkkini niin opettajille kuin oppilaille: terästäkää yhteiskunnallisen ja numeerisen tiedon käyttöä osallistumalla tilastojulistekilpailuun. Viime kisan kärkikaarti kertoo videolla, miksi kannattaa osallistua.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/kotkavuori/maalis/wc_paperit/kotkavuori_wc_rullat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Ruotsalainen tilastotaikuri Hans Rosling havainnollisti maailman tulevan väestökehityksen kymmenellä rullalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työllisten määrä kasvoi tammikuussa vuoden takaiseen verrattuna 46 000:lla, ja myös työllisyysasteen trendi harppasi ylöspäin. Muutokset ovat yllättävän, jopa epäuskottavan suuria. Mitä taustalla voisi olla?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Muutoksia tulee keruuseen, menetelmään, määritelmiin ja sisältöön. Myös kysymysten muotoilu muuttuu. Parhaillaan Tilastokeskuksessa arvioidaan muutosten vaikutuksia työllisyyttä ja työttömyyttä kuvaaviin tunnuslukuihin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/lukkarinen/lukkarinen_tyomarkkinavirrat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen työmarkkinoilla on viimeisen kymmenen vuoden aikana tapahtunut suuria muutoksia työllisyydessä. Virtatilastoista käy ilmi, että vuoden 2018 alussa virta työttömyydestä työllisyyteen oli korkeimmillaan ja että vuoden 2018 loppupuolella työllisyyden kasvua ylläpiti ensisijaisesti virta työvoiman ulkopuolelta työllisyyteen. Virta työllisyydestä työttömyyteen on pysynyt suhteellisen vakaana vuosien 2008 ja 2018 välillä.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2019/storgards/storgårds_tilastotuotanto_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tilastojen tuotannon ja julkaisun keskiössä ovat kansainväliset ja kansalliset tietotarpeet. Perinteisiä tilastoja tuotetaan jatkossakin, mutta niiden rinnalle tuodaan nopeammin tuotettua tilastotietoa ja lisää kokeellisia tilastoja.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/bruun_marjo_1.jpg)
Katsotaan yhdessä pitkälle ja tehdään Suomesta tiedon eettisen käytön ja hyödyntämisen huippumaa ja edelläkävijä Euroopassa, kirjoittaa pääjohtaja Marjo Bruun käynnistäessään Tilastokeskuksen organisaatio- ja toimintamallien kokonaisvaltaisen uudistuksen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työllisyyden vahva kehitys hiipui alkukesällä, kun työllisiä oli kesäkuussa käytännössä saman verran kuin vuotta aiemmin. Työttömien määrä kuitenkin laski – mistä on kysymys?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/huomo/heina/huomo_matkailukesamokit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Ulkomaille vuonna 2017 suuntasivat erityisesti sekä 1970-luvulla että 2000-luvulla syntyneet. Kotimaanmatkoja tehtiin myös hieman aikaisempia vuosia enemmän. Kotimaassa alle 45-vuotiaat matkustivat eniten. Matkustamista pitivät tärkeimpänä nuoret ja pääkaupunkiseudulla asuvat. Pääkaupunkiseudulta lähdettiin viettämään aikaa mökille todennäköisemmin kuin muualla Suomessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/yla-jarkko_mari_1.jpg)
Tilastolain uudistustyön soisi tuovan yrityksille mahdollisuuden luovuttaa hallussaan olevia tietoja tilastointia varten. Näiden uusien tietoaineistojen myötä Tilastokeskuksen aiheuttama rasitus niin yrityksille kuin kansalaisille pienenisi huomattavasti.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2019/metsa/touko/metsa_video_ttrendit_artikkeli_vakiokuva_2048x1365.jpg)
Teinin nenä kännykässä, huomio suosikkitubettajansa uusimmassa videopläjäyksessä tai somessa jaetussa maalitykitysvideossa. Varhaisteini lumoutuneena kaverin insta-tarinasta. Liikkuvaa live-tarinaa, niin koukuttavaa.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2019/kotkavuori/kotkavuori_tanssiva_kongressi_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tilastotiedoilla oli osuutensa Euroopan rajojen siirtelyssä jo parisataa vuotta sitten. Politikointi ja tunteet toki hallitsivat peliä, kuten tänäkin päivänä.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2019/keva/keva_saamelaisten_kansallispva_artikkeli_2048x1365.jpg)
Buori sámi álbmotbeaivvi buohkaide, toivottaa Juho Keva (vasemmalla) pohjoissaamen kielellä. Kolttasaamelainen Aki Harju toivottaa puolestaan Šiõǥǥ saaʹmi meersažpeiʹvv pukid. Inarinsaameksi otsikon toivotus kuuluu Pyeri Säämi aalmugpeivi puohháid.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2019/huhta/huhta_matkailutilasto_artikkeli_1200x800.jpg)
Tiesitkö, että suomalaiset tekivät vuonna 2017 yli 30 miljoonaa yöpymisen sisältävää kotimaanmatkaa, joista 20 miljoonaa oli mökki- ja sukulointireissuja? Tai että 10 miljoonasta ulkomaanmatkasta noin joka toinen kohdistui naapurimaahan?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/konttinen/konttinen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Viime vuoden joulukuussa Lapissa ja Rovaniemellä kirjattiin ennätysmäärä yöpymisiä. Tämän vuoden puolella ulkomaisten yöpymisissä on ollut pientä hiipumista toukokuusta lähtien niin koko maassa kuin Lapissakin, mutta joulusesonkina Napapiirin varauskirjat näyttävät täyttyvän entiseen tapaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi_2018/larja_hannula/larja_tyollisyys_kasvoi_oikeasti_2048x1365.jpg)
Työllisyyden kasvu tuli vuoden toisella neljänneksellä pääasiassa yksityisen sektorin kokoaikatöistä, kirjoittavat työmarkkinatilaston asiantuntijat Liisa Larja ja Ulla Hannula.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/tuomaala/heinakuu_kieltolaki/tuomaala_kieltolaki_tt_2048x1365.jpg)
Enemmistö naisistakin kannatti kieltolain kumoamista, lain kannattajia oli kuitenkin enemmän kuin miesten keskuudessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/yla-jarkko_mari_1.jpg)
Vietin vuoden työskennellen Kansainvälisen Valuuttarahaston IMF:n palveluksessa Washington D.C:ssä. Vanhemman ekonomistin pestini oli Tilasto-osastolla Reaalisektori-yksikössä. Reaalisektorilla tarkoitetaan kansantalouden tilinpitoa ja hintatilastoja.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työllisiä voisi olla vielä rutkasti enemmänkin, koska työikäinen väestö on kasvanut 10 vuodessa 125 000:lla, kommentoi Pertti Taskinen työvoimatutkimuksesta myönteistä työllisyyskehitystä
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/melkas_jussi_1.jpg)
”Missiota ei yleensä ole esitetty tilastojen ymmärtämisen elementiksi”, kirjoittaa Jussi Melkas. Tilastojen lukutaitoa pitkään itsekin opettanut Tilastokeskuksen ex-tietopalvelujohtaja oivaltaa Hans Roslingin muistelmista, että osatakseen kysyä oikein pitää olla käsitys siitä, mikä maailmassa on tärkeää ja korjattavaa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/melkas_jussi_1.jpg)
Virallisen tilaston toimintaympäristön on nopeasti muuttunut haasteelliseksi. Keskeinen muuttuja on digitalisaatio, jolla on ollut sekä suoria että välillisiä vaikutuksia tietomarkkinoihin. Tiedon näköistä informaatiota liikkuu verkossa valtavat määrät, ja se kilpailee tilastoinformaation kanssa sekä sisällöillä, nopeudella että vakuuttavuudella.
![](/tietotrendit/media/uploads/ttrendit_2017/4_2017/ruotsalainen/ruotsalainen_2048x1365.jpg)
Rekisterit mullistivat aikanaan koko tilastotuotannon. Digitalisaation myötä tieto pyritään keräämään vain kerran ja saattamaan pian kaikkien käyttöön. Onko nyt aika uudelle vallankumoukselle?
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Useat tilastot laaditaan esittämällä kysymyksiä satunnaisesti valitulle otosjoukolle. Miten saamme kysymyksistä sellaisia, että vastaajat ymmärtävät ne samalla tavalla? Ja vastaamisesta motivoivaa – ehkäpä jopa mukavaa?
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi_2017/vehkalahti/vehkalahti_kimmo_2048x1365.jpg)
Euroopan tilastopäivä muistuttaa maailmanlaajuisesta, meitä ympäröivästä tilastojen virrasta, jonka pyörteissä pärjääminen edellyttää tilastollista lukutaitoa. Aihe on kiehtonut minua ja kietoutunut tiukasti tilastotieteen kurssiini, joka on nykyään avoin kaikille.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Suhdanteiden ennakoinnin kannalta keskeistä tilastojen tuotantoketjua ei juurikaan ole tutkittu. Tilastokeskuksen asiantuntijat Kari Rautio ja Atte Lintilä etsivät yhteyttä tilauksien, tuotannon, varastojen ja liikevaihdon välillä.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Tilastotiede ja tilastot eivät tunne rajoja. Tarinankertojien toristaan kuuluisa Marrakech keräsi viime viikolla lähemmäs 2 000 tilastotieteen, sitä soveltavien alojen sekä virallisen tilastotuotannon edustajaa yli 120 maasta.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Työ- ja elinkeinoministeriön ja Tilastokeskuksen tuottamat tilastot avoimista työpaikoista poikkeavat huomattavasti toisistaan. Taustalla on lähdeaineistojen ja rajauksien eroavaisuuksia, jotka johtuvat tilastojen erilaisista lähtökohdista. Molemmille on omat käyttötarpeensa työvoiman kysynnän mittareina.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Teleoperaattorien keräämien paikannustietojen pohjalta on maailmalla tuotettu analyyseja ihmisten liikkumisesta. Erityisesti matkailutilastoissa näitä tietoja voidaan hyödyntää.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Suurimmalla osalla työttömistä on taustallaan yksi tai kaksi työllistymistä heikentävää rakenteellista tekijää. Ilmiö liittyy perinteisesti miesvaltaisten toimialojen heikkoon menestykseen. Lähes 80 prosenttia työttömistä, joiden työkokemus oli taantuvalta toimialalta, on miehiä.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Tietotuotanto kohtaa samanlaisen muutoksen kuin media on jo kohdannut.