Julkaistu: 20.11.2014
Taantuma ei ole vaikuttanut luonnonvarojen käyttöön
Materiatalous ei hiipunut viime vuonna kuten kansantalous. Luonnonvaroja käytettiin vuonna 2013 suorina panoksina kansantaloudessa 4,7 prosenttia enemmän kuin edellisvuonna. Esimerkiksi maataloudessa viljantuotanto kasvoi peräti 11 prosenttia, metsätalouden hakkuut 9 prosenttia ja kaivoksista nostettiin metallimalmeja, teollisuusmineraaleja ja hyötykiveä yhteensä enemmän kuin koskaan historiassa. Tielinjoilla leikattiin huomattavasti edellisvuosia suuremmat määrät maamassoja. Tuontijalosteiden määrä pysyi entisenlaisena. Ja vaikka soran ja murskeen käyttö rakentamisessa laskikin, niin kokonaisuudessaan samanlaista luonnonvarojen käyttömäärien romahdusta kuin 90-luvun alun lamavuosina tai vuonna 2009 ei nyt ole Suomessa havaittavissa.
Luonnonvarojen kokonaiskäyttö materiaaliryhmittäin 1970–2013
![Luonnonvarojen kokonaiskäyttö materiaaliryhmittäin 1970–2013](kanma_2013_2014-11-20_tie_001_fi_001.gif)
Kansantalouden käyttämät suorat materiaalipanokset olivat vuonna 2013 yhteensä noin 244 miljoonaa tonnia, josta kotimaisten panosten osuus oli 77 prosenttia. Valtaosa kotimaisista panoksista on mineraalista, kaivoksissa tai rakennusmineraalien otossa tuotettua. Bioottisten panosten osuus painosta on arviolta neljännes, lajeiltaan puuta, viljaa, juureksia ja rehukasveja sekä kalaa ja riistaa.
Sitä luonnonvarojen käyttöönotossa syntyvää materiaa, joka ei siirry panokseksi talouteen nimitetään käyttämättömäksi otoksi ja tuonnin piilovirraksi. Suomen kansantaloudessa käyttämätön otto ja piilovirrat yhdessä on suurempi kuin käyttöönotetut luonnonvarat, noin 326 miljoonaa tonnia. Tästä määrästä 120 miljoonaa tonnia kertyi kotimaassa muun muassa sivukivenä, hakkuutähteenä, rakennusmaana.
Luonnonvarojen kokonaiskäyttö vuonna 2013 kohosi yli 570 miljoonaan tonniin. Luonnonresurssien käyttö henkeä kohti laskettuna on Suomessa varsin suurta muihin EU:n jäsenmaihin verrattuna.
Kansantalouden materiaalivirrat -tilasto on osa ympäristötilinpitoa, josta Euroopan unioni sääti asetuksen vuonna 2011 ja YK antoi kansainvälisen suosituksen 2012.
Suomen kansantalouden materiaali-intensiteetti 1975–2013
![Suomen kansantalouden materiaali-intensiteetti 1975–2013](kanma_2013_2014-11-20_tie_001_fi_002.gif)
Lähde: Kansantalouden materiaalivirrat 2013, Tilastokeskus
Lisätietoja: Simo Vahvelainen 029 551 3457, Leo Kolttola 029 551 3234, Jukka Muukkonen 029 551 3224, ymparistotilinpito@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Leena Storgårds
Julkaisu pdf-muodossa (226,2 kt)
- Taulukot
-
Tietokantataulukot
Poimi tarvitsemiasi tietoja taulukoiksi, tarkastele tietoja kuvioina, tai lataa dataa käyttöösi.
Liitetaulukot
- Laatuselosteet
-
- Laatuseloste: Kansantalouden materiaalivirrat (20.11.2014)
Päivitetty 20.11.2014
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Kansantalouden materiaalivirrat [verkkojulkaisu].
ISSN=2242-1262. 2013. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/kanma/2013/kanma_2013_2014-11-20_tie_001_fi.html