Julkaistu: 11.4.2017
Ennakkotieto: Kokoomus suurin puolue, Vihreät lisäsivät eniten kannatustaan kuntavaaleissa 2017
Kokoomus säilytti asemansa suurimpana puolueena kuntavaaleissa kolmatta kertaa peräkkäin. Kokoomus sai annetuista äänistä 20,7 prosenttia, 1,2 prosenttiyksikköä vähemmän kuin edellisissä kuntavaaleissa. Kokoomus sai ääniä yhteensä 531 000, mikä on 15 000 ääntä vähemmän kuin vuonna 2012. Kunnanvaltuustoihin valittujen Kokoomuksen valtuutettujen määrä laski 240 kunnanvaltuutetulla. Tiedot perustuvat Tilastokeskuksen tilastoon kuntavaaleista 2017.
Puolueiden kannatus kuntavaaleissa 2008, 2012 ja 2017, %
![Puolueiden kannatus kuntavaaleissa 2008, 2012 ja 2017, %](kvaa_2017_02_2017-04-11_tie_001_fi_001.png)
Muut 2017: SKP, KTP, IP, Piraattip., LIBE, EOP. Femin.p. ja Valitsijayhdistykset
Muut 2012: SKP, Piraattip., IP, KTP, Muutos 2011, STP, KA, Vapausp. ja Valitsijayhdistykset
Muut 2008: SKP, IP, KTP, STP, SSP, KA ja Valitsijayhdistykset
Kolmen suurimman puolueen järjestys ei muuttunut 2017 kuntavaaleissa edellisiin vaaleihin verrattuna. SDP säilytti asemansa kuntavaalien toiseksi suurimpana puolueena. Puolue sai 497 000 ääntä, eli 19,4 prosenttia annetuista äänistä, mikä on 0,2 prosenttiyksikköä vähemmän kuin edellisissä vaaleissa. Ääniä SDP sai lisää 2012 kuntavaaleihin verrattuna 9 500 kappaletta.
Suomen Keskusta säilytti niin ikään asemansa, ja oli vaalien kolmanneksi suurin puolue. Puolue sai ääniä yhteensä 450 000 (17,5 prosenttia annetuista äänistä), mikä on 1,2 prosenttiyksikköä ja noin 15 000 ääntä vähemmän kuin edellisissä kuntavaaleissa.
Vaalien suurin voittaja oli Vihreä liitto, joka sai äänistä 12,4 prosenttia ja nousi kuntavaalien neljänneksi suurimmaksi puolueeksi. Puolueen osuus äänistä kasvoi 3,9 prosenttiyksikköä ja äänimäärä 106 000 äänellä verrattuna edellisiin vaaleihin. Puolue saa valtuustoihin yli 200 kunnanvaltuutettua enemmän kuin edellisissä kuntavaaleissa.
Vasemmistoliitto sai annetuista äänistä 8,8 prosenttia ja
kasvatti osuuttaan äänistä 0,8 prosenttiyksiköllä, ääniä
puolue sai 26 000 enemmän kuin vuoden
2012 kuntavaaleissa.
Suhteellisesti eniten ääniä menetti Perussuomalaiset. Puolue sai
annetuista äänistä 8,8 prosenttia, mikä on
3,5 prosenttiyksikköä ja 81 000 ääntä vähemmän kuin
edellisissä vaaleissa. Edustajapaikkoja puolue menetti
420 kappaletta.
Suomen Ruotsalaisen kansanpuolueen osuus annetuista äänistä oli
4,9 prosenttia, 0,2 prosenttiyksikköä edellisiä vaaleja
enemmän.
Kristillisdemokraatit saivat äänistä 4,1 prosenttia, mikä on
0,4 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2012.
Äänestysaktiivisuus edellisten kuntavaalien tasolla
Kuntavaalien 2017 äänestysaktiivisuus oli 58,8 prosenttia,
mikä on 0,5 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuoden
2012 vaaleissa. Äänestysaktiivisuus nousi eniten Helsingin
vaalipiirissä, jossa äänestysprosentti nousi
4,2 prosenttiyksikköä edellisistä kuntavaaleista.
Äänestysaktiivisuus nousi myös Varsinais-Suomen, Pirkanmaan,
Uudenmaan, Vaasan, Hämeen ja Oulun vaalipiireissä.
Vilkkainta äänestäminen oli Vaasan vaalipiirissä, jossa äänesti
63,7 prosenttia äänioikeutetuista. Keskimääräistä vilkkaammin
äänestettiin myös Helsingin (61,6 %), Varsinais-Suomen
(60,1 %), Pirkanmaan (60,1 %) ja Satakunnan (59,9 %)
vaalipiireissä. Vaalipiirien matalin äänestysprosentti oli
Savo-Karjalassa, jossa äänensä antoi 54,8 prosenttia
äänioikeutetuista.
Kunnista korkein äänestysprosentti oli Kinnulassa, jossa äänesti
82,6 prosenttia äänioikeutetuista. Matalin äänestysprosentti
oli Kajaanissa, kunnan äänioikeutetuista 49,3 prosenttia antoi
vaaleissa äänensä. Kaikkiaan äänioikeutettuja oli
4 391 558.
Äänestysaktiivisuus kuntavaaleissa 1950–2017, %
![Äänestysaktiivisuus kuntavaaleissa 1950–2017, %](kvaa_2017_02_2017-04-11_tie_001_fi_002.png)
Äänestysaktiivisuus kuntavaaleissa 1950-2017, %
Vuosi | Yhteensä |
1950 | 63,0 |
1953 | 71,3 |
1956 | 66,2 |
1960 | 74,8 |
1964 | 79,3 |
1968 | 76,7 |
1972 | 75,6 |
1976 | 78,5 |
1980 | 78,1 |
1984 | 74,0 |
1988 | 70,5 |
1992 | 70,9 |
1996 | 61,3 |
2000 | 55,9 |
2004 | 58,6 |
2008 | 61,2 |
2012 | 58,3 |
2017 | 58,8 |
Tilastokeskuksen vaalitulospalvelut
Tilastokeskus julkaisi ennen vaaleja 31.03.2017 kuntavaaliehdokkaiden taustoista katsauksen, jossa tarkastellaan muun muassa ehdokkaiden sukupuolijakaumaa, ikää, syntyperää, koulutusta, työllisyyttä, tulotasoa ja perheasemaa verrattuna äänioikeutettujen vastaaviin tietoihin. Katsausta täydennetään 27.04.2017 valittujen taustatiedoilla.
Tilastokeskus avaa 11.04.2017 verkossa maksuttoman vaalikarttapalvelun, jossa on kartoin ja kuvioin havainnollistettua tietoa kuntavaaleista. Teemoina ovat muun muassa äänestysaktiivisuus, eniten ääniä saanut puolue, puolueiden kannatus ja kannatuksen muutos sekä nuorten, naisten ja uusien valtuutettujen osuus. Tietoja voi tarkastella eri aluetasoilla: kunnittain, vaalipiireittäin ja suurimmissa kaupungeissa äänestysalueittain. Karttojen tiedot päivitetään vahvistetun vaalituloksen tiedoilla 21.04.2017.
Tarkemmat vaalitulostiedot löytyvät Tilastokeskuksen PX-Web-tietokantapalvelusta, jossa jokainen voi muodostaa omia tilastotaulujaan vaaleista. Tietokantataulukot kunnallisvaalien ennakkotiedoista tuotetaan 11.04.2017. Kunnallisvaalien vahvistetun tuloksen mukaiset tietokantataulukot julkistetaan 21.04.2017.
Lähde: Kunnallisvaalit 2017, ennakkotieto, Tilastokeskus
Lisätietoja: Sami Fredriksson 029 551 2696, Jaana Asikainen 029 551 3506, vaalit@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Jari Tarkoma
Julkaisu pdf-muodossa (328,2 kt)
- Taulukot
-
Tietokantataulukot
Poimi tarvitsemiasi tietoja taulukoiksi, tarkastele tietoja kuvioina, tai lataa dataa käyttöösi.
Liitetaulukot
- Laatuselosteet
-
- Kuntavaalit, laatuseloste (11.4.2017)
Päivitetty 11.04.2017
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Kunnallisvaalit [verkkojulkaisu].
ISSN=2323-1092. ehdokasasettelu ja ehdokkaiden tausta-analyysi 2017. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/kvaa/2017/02/kvaa_2017_02_2017-04-11_tie_001_fi.html