Pensionärerna flitiga röstare i Europaparlamentsvalet 2024
meddelande | Europaparlamentsval 9.6.2024Ändring
Enligt Statistikcentralen var valdeltagandet i Europaparlamentsvalet 2024 högst i åldersgruppen 71-åringar. Bland personer under 94 år var valdeltagandet i sin tur lägst i gruppen för 20 och 21 åringar.
Viktiga punkter
- Valdeltagandet var lågt särskilt i de unga åldersgrupperna.
- Valdeltagandet var högre i de högre inkomstklasserna.
- Hög utbildning ökade sannolikheten att rösta.
- Valdeltagandet bland personer med utländsk bakgrund var lågt.
- Fullständiga uppgifter om användningen av rösträtt erhölls om omkring 57 % av de röstberättigade i Europaparlamentsvalet 2024.
Material om användning av rösträtt
Textens uppgifter om användning av rösträtt baserar sig på anteckningar i det elektroniska rösträttsregistret. Materialet om användning av rösträtt är användbart särskilt när man granskar skillnader i olika gruppers valdeltagande. Uppgifterna fås inte ur annat registermaterial.
Granskningen gäller Europaparlamentsvalet 2024 i fråga om röstberättigade, förhandsröstande i hela landet samt alla väljare i sådana kommuner och röstningsområden där det elektroniska rösträttsregistret användes under valdagen. De väljargrupper som granskats är åtskilda från varandra, men delvis överlappande. I texten, tabellerna och diagrammen används följande termer om väljargrupperna:
Grupp 1. Alla förhandsröstande i valet i hela landet
Grupp 2. Förhandsröstande och de som röstat på valdagen i de röstningsområden där det elektroniska rösträttsregistret användes.
I Europaparlamentsvalet 2024 var antalet röstberättigade bosatta i Finland totalt 4 293 213. Av dessa röstberättigade förhandsröstade 1 095 109, dvs. 25,5 procent av de röstberättigade. I de röstningsområden för vilka det finns uppgifter tillgängliga också om valdagsröstningen, var antalet röstberättigade 2 450 403. Uppgiften om valdagsröstningen erhölls om 57,1 procent av de röstberättigade.
Det elektroniska rösträttsregistret är nödvändigt för att granska valdeltagandet på valdagen. Uppgifter om valdagsröstningen erhölls från 213 kommuner. Uppgifter om alla röstningsområden erhölls från 165 kommuner. Uppgifter om en del av röstningsområdena erhölls från 48 kommuner.
Röstningsområdena och de kommuner där det elektroniska registret var i bruk är inte jämnt fördelade på hela landets nivå. Den mest täckande uppgiften om valkretsarna fick man från Mellersta Finlands valkrets, 93,0 procent av de röstberättigade. Täckningen var svagast i Helsingfors valkrets, därifrån uppgifter erhölls från två röstningsområden, vilket täckte 1,3 procent av de röstberättigade i valkretsen.
Röstberättigade, hela landet | Röstningsområden om vilka alla röstningsuppgifter | |
---|---|---|
Ålder i snitt | 51,8 | 52,0 |
Kön, män (%) | 48,7 | 49,1 |
inkomster, median (e) | 24 404,0 | 24 009,0 |
utbildning: grundnivå (%) | 20,7 | 21,2 |
utbildning: mellannivå (%) | 44,0 | 45,7 |
utbildning: lägsta högre nivå (%) | 9,3 | 9,5 |
utbildning: lägre högre nivå (%) | 13,4 | 13,2 |
utbildning: högre högskolenivå, forsk. (%) | 12,5 | 10,4 |
sysselsatta (%) | 53,2 | 52,8 |
arbetslösa (%) | 5,3 | 5,3 |
studerande (%) | 3,1 | 3,0 |
pensionärer (%) | 6,7 | 6,7 |
Övriga ej arb. (%) | 31,5 | 32,1 |
finskspråkiga (%) | 91,1 | 92,1 |
svenskspråkiga (%) | 5,2 | 5,2 |
övriga språk (%) | 3,5 | 2,6 |
De röstberättigade i det elektroniska rösträttsregistrets områden avviker inte nämnvärt från alla röstberättigade i fråga om centrala socioekonomiska bakgrundsfaktorer. Skillnaderna i fråga om de röstberättigades ålder, kön, huvudsakliga verksamhet och språk är marginella när man jämför områdena och hela landet. Den största skillnaden finns i gruppernas utbildningsstruktur. I områdena finns det något (2,1 procentenheter) färre personer med minst högre högskoleexamen än i hela landet.
Tolkning av materialet om användning av rösträtt
Antalet väljare som baserar sig på uppgiften om användning av rösträtt stämmer inte helt överens med uppgifterna om valresultatet. Det kan finnas små skillnader i siffran över antalet väljare som tagits ut områdesvis från olika källor. Detta beror på att antalet väljare i uppgifterna om valresultatet baserar sig på röstsedlarna, medan uppgiften om användning av rösträtt baserar sig på anteckningarna om väljare i det elektroniska rösträttsregistret.
Det kan uppstå skillnader bland annat av följande orsaker: 1) en viss röst som avgivits vid förhandsröstningen beaktas inte med stöd av vallagen, 2) en röst som avgivits vid förhandsröstningen kommer inte in före tidsfristens utgång, 3) eventuella fel i förfarandet på valdagen, t.ex. den röstande har inte lämnat in valsedeln eller den röstande har fått två valsedlar som sitter fast i varandra, eller 4) olika registreringsfel. Dessa slumpmässiga faktorer korrigeras inte i uppgifterna om användning av rösträtt.
I databastabellerna med anknytning till uppgifterna om användning av rösträtt är det inte möjligt att specifikt på summanivå plocka ut exakta uppgifter om antalet väljare i valet eller valdeltagandet. Antalet väljare i tabellerna beskriver anteckningarna i rösträttsregistret. Det är omöjligt att i efterhand korrigera eventuella felanteckningar.
De betydande skillnaderna i valdeltagandet mellan olika valkretsar inverkar för sin del på siffrorna. Det högsta valdeltagandet hade Helsingfors valkrets (56,0 %), vilket är 15,4 procentenheter högre än valdeltagandet i övriga Finland. Skillnaden i valdeltagandet mellan Helsingfors och övriga Finland i kombination med den låga täckningen av uppgifterna om valdagsröstningen i Helsingfors påverkar skillnaden i valdeltagandet mellan materialet om användning av rösträtt och valets resultatmaterial.
Lågt valdeltagande bland unga män
I de röstningsområden från vilka alla röstningsuppgifter erhölls, röstade 40,1 procent av de röstberättigade. Som nämnt förklaras den exceptionellt stora skillnaden till valdeltagandet bland personer bosatta i Finland (-2,3 procentenheter) av att Helsingfors å ena sidan hade ett högre valdeltagande än övriga Finland, och av att uppgifterna å andra sidan var betydligt mindre täckande än i övriga Finland.
Kvinnorna röstade mer aktivt än männen både på förhand i hela landet och bland alla väljare i områdena. I områdena röstade 41,5 procent av kvinnorna. Skillnaden till männen var 2,9 procentenheter. Männens valdeltagande gick förbi kvinnorna i åldersgruppen 70 år och äldre. Av åldersgrupperna var valdeltagandet lägst bland män i åldern 20–24 år, 17,2 procent.
Vanligare att rösta bland personer i högre inkomstklasser
Väljarnas och de röstberättigades inkomstnivå granskas med hjälp av disponibla penninginkomster. Inkomstuppgifterna är från den senast fastställda beskattningen för år 2022. Med disponibla penninginkomster avses penninginkomster efter skatter. De består av arbets- och kapitalinkomster, naturaförmåner med anknytning till arbete samt inkomstöverföringar.
De röstberättigades inkomster har indelats i kvintiler. Kvintiler fås genom att sortera de röstberättigade enligt inkomst och indela gruppen i fem lika stora delar. I de grupper som bildats på detta sätt finns det i varje grupp av röstberättigade (hela landet) omkring 857 000 röstberättigade. I de områden gällande vilka uppgifter erhölls också om valdagsröstningen, finns det i dessa grupper omkring 489 000 röstberättigade i varje.
På hela landets nivå saknas det i materialet inkomstuppgifter för omkring 7 800 röstberättigade. I de områdesvisa material som innefattar valdagsrösterna saknades det inkomstuppgifter för omkring 3 200 röstberättigade. Medianen för alla de röstberättigades disponibla inkomster var ungefär 24 400 euro. I de granskade områdena var motsvarande medianinkomst omkring 24 000 euro.
Inkomsternas inverkan på valdeltagandet var tydlig när det gäller alla väljare. I de högre inkomstklasserna var det i regel vanligare att rösta än i de lägre. Av dem som hörde till den högsta inkomstkvintilen röstade över 50 procent av de röstberättigade. I den lägsta kvintilen var valdeltagandet något över 30 procent. Skillnaden mellan valdeltagandet i kvintilen med de lägsta och kvintilen med de högsta inkomsterna var därmed mer än 23 procentenheter.
Högutbildade och sysselsatta aktiva väljare
Oftare än genomsnittet röstade de röstberättigade som avlagt utbildning på lägsta högre nivå eller högre utbildningsnivå än det. Valdeltagandet för de personer som avlagt högre högskoleexamen eller forskarutbildning var 29,9 procentenheter högre än för alla röstberättigade och 42,8 procentenheter högre än för dem med utbildning på grundnivå.
Det sker en minskning av examina på lägsta högre nivå bland befolkningen, och det tillförs inga nya examina från Finland i utbildningsgruppen, vilket innebär att utbildningsgruppens åldersstruktur klart avviker från övriga grupper. Utbildningen på lägsta högre nivå omfattar examina som är högre än utbildning på andra stadiet och som inte är yrkeshögskoleexamina.
I grupperna efter huvudsaklig verksamhet var det vanligast att förhandsrösta bland pensionärer. Av pensionärerna förhandsröstade 36,8 procent. I övriga grupper efter huvudsaklig verksamhet var andelen förhandsröstande relativt sett lägre än bland alla röstberättigade.
Pensionärerna var de aktivaste väljarna också i områdena. Av pensionärerna röstade 48,6 procent i valet. I alla övriga grupper efter huvudsaklig verksamhet var valdeltagandet lägre än nivån för alla röstberättigade. Av dem vars huvudsakliga verksamhet var känd var valdeltagandet lägst bland personer utanför arbetskraften, 23,2 procent.
Valdeltagandet bland personer med utländsk bakgrund lågt
Av finsk- och samiskspråkiga röstade 40,1 procent. Av de granskade språkgrupperna var valdeltagandet högst bland svenskspråkiga, över 50 procent. Valdeltagandet bland personer med ett främmande språk som modersmål var däremot lågt, under 18 procent.
En granskning efter härkomst ändrar inte den bild som bildas på basis av språkgrupperna. Skillnaden mellan dem med finländsk bakgrund och dem med utländsk bakgrund var 22,6 procentenheter.
Databastabeller
Plocka ut de uppgifter som du behöver till tabeller, visa uppgifterna som diagram eller ladda ned data.
- Område
- Kön
- Ålder
- Åldersgrupp
- Kön
- Område
- Område
- Kön
- Utbildningsnivå
- Kön
- Område
- Inkomstkvintil
- Kön
- Område
- Huvudsaklig verksamhet
- Kön
- Område
- Backgrundsvariable