Presidentval: dokumentation för statistiken
På den här sidan
Ladda ner statistikens dokumentation
Statistikens primäruppgifter
Allmän beskrivning
Beskrivning av statistiken
Statistikcentralen producerar den officiella statistiken över presidentvalen. Presidentvalet förrättas vart sjätte år.<ins cite="mailto:Jaana%20Asikainen" datetime="2023-10-23T11:50"> </ins>De fastställda uppgifterna publiceras på internet och uppdaterats i StatFin-tjänstens databaser.
Statistikcentralen får det grundläggande valmaterialet från justitieministeriets valdatasystem.Statistikens population
Statistisk enhet
- kandidat (person)
- invald (person)
- röstberättigad (person)
- väljarna (person)
- de som röstat på förhand (person)
Måttenhet
Basperiod
Referensperiod
Referensområde
Sektortäckning
Tidstäckning
De uppgifter som publiceras efter kontrollräkningen är slutliga.
Distributionsfrekvens
Begrepp
Förhandsröster
Räkningen av förhandsrösterna börjar i regel på den egentliga valdagen, på söndag kl. 15. I stora valkretsar kan rösträkningen inledas ännu tidigare, dock tidigast klockan 12. Resultatet av förhandsrösträkningen försöker man få klart till klockan 20, och efter detta klockslag får preliminära uppgifter om förhandsröstningen publiceras.
Förhandsröstning
Förhandsröstningen inleds den 11 dagen före valdagen samt avslutas utomlands den åttonde dagen och i hemlandet den femte dagen före valdagen.
Förhandsröstningsprocenten
Förhandsröstningsprocenten anger i Statistikcentralens statistik de förhandsröstandes andel av alla röstande. Den förhandsröstningsprocent som används på justitieministeriets webbplats anger däremot de förhandsröstandes andel av alla röstberättigade.
Förhandsröstningsställen
1) allmänna förhandsröstningsställen i hemlandet (enligt förordning)
2) finska beskickningar (enligt förordning)
3) anstalter (sjukhus och straffanstalter)
4) finska fartyg som befinner sig utomlands, samt
5) i den röstandes hem (under vissa förutsättningar)
6) rösta per brev (Det är möjligt att rösta per brev för röstberättigade personer som bor eller vistas utomlands vid tidpunkten för valet)
Jämförelsetal
Den inbördes ordning i vilken kandidaterna för ett parti som inte hör till något valförbund och kandidaterna för varje gemensam lista ställs inom partiet eller på den gemensamma listan bestäms enligt deras personliga röstetal. I denna ordning tilldelas kandidaterna jämförelsetal så att den första kandidaten från varje parti eller på respektive gemensam lista som jämförelsetal erhåller partiets eller den gemensamma listans hela antal röster, den andra kandidaten hälften därav, den tredje en tredjedel, den fjärde en fjärdedel, och så vidare. Jämförelsetalen för de kandidater vars partier har haft ett gemensamt valförbund bildas på basis av det totala röstetalet för hela valförbundet. Jämförelsetal för en kandidat för en valmansförening som inte hör till någon gemensam lista är kandidatens röstetal.
Kandidatuppställning
Kandidaterna ställs upp för hela välfärdsområdet, väljarna röstar bara på kandidater inom sitt eget välfärdsområden och resultatet beräknas enligt välfärdsområde.
Riksdagsval:
Rätt att ställa upp kandidater vid riksdagsval har registrerade partier samt röstberättigade (100 röstberättigade) som har bildat en valmansförening. När kandidater ställs upp har två eller flera partier rätt att sluta sig samman till ett valförbund genom att komma överens om det sinsemellan. Två eller flera valmansföreningar har på motsvarande sätt rätt att bilda en gemensam lista. Ett parti, ett valförbund eller en gemensam lista får i varje valkrets ha högst 14 kandidater till riksdagen. Skall från valkretsen väljas flera än 14 riksdagsledamöter, får kandidaterna dock vara högst lika många som det antal riksdagsledamöter som skall väljas från valkretsen.
Kommunalval:
Vid kommunalval får kandidater ställas upp av partier och röstberättigade (10 röstberättigade) som har bildat en valmansförening. När kandidater ställs upp har två eller flera partier rätt att sluta sig samman till ett valförbund genom att komma överens om det sinsemellan. Två eller flera valmansföreningar har på motsvarande sätt rätt att bilda en gemensam lista. Ett parti, ett valförbund eller en gemensam lista har rätt att ha högst en och en halv gång så många kandidater som antalet fullmäktigeledamöter som skall utses vid valet.
Europaparlamentsval:
Rätt att ställa upp kandidater vid Europaparlamentsval har registrerade partier och röstberättigade (2000 röstberättigade) som har bildat en valmansförening. När kandidater ställs upp har två eller flera partier rätt att sluta sig samman till ett valförbund genom att komma överens om det sinsemellan. Två eller flera valmansföreningar har på motsvarande sätt rätt att bilda en gemensam lista. Ett parti eller ett valförbund eller en gemensam lista får ha högst 20 kandidater i hela landet.
Presidentval:
Vid presidentval får en kandidat ställas upp av 1) ett parti, från vars kandidatlista vid senast förrättade riksdagsval minst en riksdagsledamot har blivit vald, 2) minst 20 000 röstberättigade som har bildat en valmansförening. Ett parti eller en valmansförening får ställa upp endast en kandidat. Partier och valmansföreningar får ha samma kandidat.
Ogiltiga röstsedlar
1) valkuvertet innehåller flera röstsedlar eller också något annat än en röstsedel
2) valkuvertet är försett med en obehörig anteckning
3) som röstsedel har använts något annat än en röstsedel som justitieministeriet låtit trycka
4) röstsedeln är ostämplad
5) kandidatens nummer har antecknats så att det inte tydligt framgår vilken kandidat som avses
6) på röstsedeln har skrivits den röstandes namn eller ett särskilt kännetecken på denne, eller någon annan obehörig anteckning.
Förutom antalet röstsedlar som ogiltigförklarats på dessa grunder statistikförs även antalet blanka röstsedlar.
Parti
Presidentval
Proportionellt valsätt
Principen om om proportionellt valsätt tillämpas inte i presidentvalet, där valet står mellan enskilda presidentkandidater och inte mellan partier.
Röstberättigad
Röstberättigad vid Europaparlamentsval är också medborgare i andra medlemsstater i Europeiska unionen som senast på valdagen fyller 18 år och som har i lagen om hemkommun (201/1994) avsedd hemkommun i Finland, förutsatt att de inte förlorat sin rösträtt vid Europaparlamentsval i den stat i vilken de är medborgare (2 § i vallagen).
Rösträtt i kommunalval och vid välfärdsområdesval som förrättas i kommunen har finska medborgare och medborgare i andra medlemsstater i Europeiska unionen samt isländska och norska medborgare som senast valdagen fyller 18 år och vars hemkommun enligt lagen om hemkommun kommunen, enligt uppgifterna i befolkningsdatasystemet, är vid utgången av den 51 dagen före valdagen.
Rösträtt i kommunalval och vid välfärdsområdesval har även andra utlänningar som uppfyller villkoren ovan, om de vid nämnda tidpunkt har haft hemkommun i Finland i två år. (26 § i kommunallagen).
Valbar
Valbar (uppställbar som kandidat) i kommunalval är den som
1) har hemvist i kommunen
2) är röstberättigad i kommunalval, och
3) inte är omyndig.
Valbar i välfärdsområdesval är en person
1) som är invånare i välfärdsområdet (vars hemkommun hör till välfärdsområdet),
2) som i något välfärdsområde har rösträtt i välfärdsområdesvalet och
3) inte står under förmyndarskap.
En invånare i ett välfärdsområde är ene person som i enlighet med lagen om hemkommun (201/1994) har en hemkommun inom välfärdsområdet.
Bestämmelser om begränsningar för valbarhet ska tas in 77§ i lagen om välfärdsområden.
"Valbar till välfärdsområdesfullmäktige är inte
1) en statstjänsteman som sköter tillsynsuppgifter som direkt gäller välfärdsområdesförvaltningen,
2) den som är anställd hos välfärdsområdet i en ledande uppgift inom välfärdsområdesstyrelsens eller en nämnds uppgiftsområde eller inom något av välfärdsområdets affärsverk eller i en därmed jämförbar ansvarsfull uppgift,
3) den som är anställd hos en sammanslutning eller stiftelse där välfärdsområdet har bestämmelser inflytande och som vad ställning beträffar kan jämföras med en sådan hos välfärdsområdet anställd person som avses i 2 punkten,
4) den som är anställd hos en välfärdssammanslutning där välfärdsområdet är medlem och som vad ställningen beträffar kan jämföras med en sådan hos välfärdsområdet anställd person som avses i 2 punkten.
5) Den som är anställd i en uppgift som avses ovan är dock valbar till fullmäktigeledamot, om anställningsförhållandet upphör innan ledamöternas mandattid börjar."
Valbar i riksdagsval är varje röstberättigad som inte är omyndig. Till riksdagsledamöter kan dock inte väljas personer som innehar militära tjänster. Innehavare av vissa höga befattningar är tvungna att lämna sin befattning för att kunna väljas till ledamot av riksdagen.
Valbar i Europaparlamentsval är
1) varje röstberättigad finsk medborgare som inte är omyndig
2) varje röstberättigad EU-medborgare som är anmäld och upptagen i rösträttsregistret i Finland och som inte har förlorat sin valbarhet i den medlemsstat där han eller hon är medborgare.
I presidentval är endast infödda finska medborgare valbara.
Valdeltagande
I statistiken över statliga val används fyra olika röstningsprocenter:
1) röstningsprocenten för finska medborgare som är bosatta i Finland
2) röstningsprocenten för finska medborgare som är bosatta utomlands
3) den totala röstningsprocenten, som omfattar båda de ovannämnda grupperna
4) röstningsprocenten för finska medborgare som är bosatta i Sverige (ur grupp 2).
För Europaparlamentsval beräknas även röstningsprocenten för övriga EU-medborgare.
I kommunalval är rösträtten inte bunden till finskt medborgarskap, utan baserar sig på personens hemkommun. (Se Röstberättigad.)
För kommunalval anges utöver den totala röstningsprocenten även röstningsprocenten för utländska medborgare efter medborgarskap: EU-land, Island och Norge, Annat land.
(Se även Förhandsröstningsprocent.)
Rösträtten vid välfärdsområdesval ska bestämmas på motsvarande sätt som vid kommunalval, vars hemkommun hör till välfärdsområdet.
Valkrets
Välfärdsområdesval:
Vid välfärdsområdesval är valkretsen välfärdsområdet.
Riksdagsval:
För riksdagsval indelas landet i valkretsar utgående från landskapsindelningen. Fördelningen av riksdagsmandaten mellan valkretsarna fastställs genom förordning av statsrådet. I vallagen stadgas att en av riksdagsledamöterna skall väljas från landskapet Ålands valkrets och att de övriga 199 platserna skall fördelas mellan de övriga valkretsarna i proportion till antalet invånare (finska medborgare).
Övriga val:
Vid presidentval och Europaparlamentsval utgör landet en enda valkrets, och vid kommunalval utgör varje kommun en egen valkrets, varför någon fördelning av mandaten på olika områden inte görs. För den statistiska jämförbarhetens skull presenteras resultaten valkretsvis även för dessa val.
Vallag
Den nya vallagen tillämpades första gången vid riksdagsvalet 1999. Den nya valkretsindelningen, som utgår från landskapsindelningen, tillämpades första gången vid riksdagsvalet 2003.
I alla begrepp som gäller val har den dag lagen i fråga stadsfästes använts som datum för ikraftträdandet. Den nya lagen har efter att den trädde i kraft tillämpats på alla allmänna val.
Valmansförening
Noggrannhet, tillförlitlighet och aktualitet
Noggrannhet och tillförlitlighet i allmänhet
Aktualitet
Eftersläpningen mellan uppgifterna som publiceras om kandidaterna och tillgången till uppgifterna är i allmänhet ungefär två veckor och eftersläpningen mellan bakgrundsuppgifterna om valdeltagandet och tillgången till uppgifterna är i allmänhet 2–4 veckor.
Med beaktande av statistikens exceptionella karaktär inte bara i fråga om det fenomen som den beskriver, utan också i fråga om fenomenets tidsberoende, kan till exempel lätthelgdagar under året i fråga och andra externa faktorer som påverkar de arbetsdagar som står till förfogande påverka eftersläpningen mellan tillgången till uppgifterna och fenomenet.
Punktlighet
Jämförbarhet
Geografisk jämförbarhet
Statistiken är jämförbar mellan olika länder i den mån att den beskriver processen för att genom val välja landets statsöverhuvud. På detaljnivå är skillnaderna mellan olika länder stora, inte bara vad gäller praxis, strukturer och lagstiftning på grund av ovan nämnda skillnader, men också på grund av statsöverhuvudets roll och ställning i olika länder.
Jämförbarhet över tid
I praktiken har det skett många förändringar i lagstiftningen under tidsserien (1925–2024) (t.ex. ändringar i rösträtten). Dessa kan begränsa jämförbarheten av uppgifterna.
Enhetlighet över statistikområdena
Intern enhetlighet
Källmaterial och datainsamlingar
Källmaterial
Personernas bakgrundsuppgifter baserar sig på Statistikcentralens statistikmaterial, bl.a. på befolknings-, familje- och sysselsättningsstatistik samt på examensregistret.
Tidpunkt för bakgrundsuppgifter:
- Det senaste valåret: valåret – 2 år
- Tidigare valåren: valåret – 1 år
- Språk
- Härkomst
- Huvudsaklig verksamhet
- Antal barn
- Utbildning
- Disponibla inkomster
- Arbetsgivarsektor
Datainsamlingsmetod
Det finns etablerad praxis för leverans av material till Statistikcentralen mellan Justitieministeriet, Rättsregistercentralen och Tieto Abp, som ansvarar för det tekniska genomförandet av valdatasystemet. Detaljerna i leveransen av materialet avtalas alltid i samband med varje val.
Frekvens för datainsamling
Metoder
Databehandling
Datavalidering
Principer och riktlinjer
Organisation
Organisationsenhet
Lagstiftning och andra överenskommelser
Framställningen av statistik styrs av statistiklagen. I statistiklagen föreskrivs bl.a. om insamling av uppgifter, behandling av uppgifter och uppgiftsskyldighet. Vid statistikproduktionen tillämpas på behandlingen av uppgifter utöver statistiklagen också dataskyddslagen samt lagen om offentlighet i myndigheternas verksamhet.
Vid utarbetandet av statistik tillämpar Statistikcentralen EU:s statistikförordningar, som styr statistikbyråerna i alla EU-länder.
Ytterligare information: Statistiklagstiftning
Principer för dataskydd
Dataskyddet för uppgifter som samlats in för statistiska ändamål garanteras i enlighet med kraven i statistiklagen (280/2004), lagen om offentlighet i myndigheternas verksamhet (621/1999), EU:s allmänna dataskyddsförordning (EU) 2016/679 och dataskyddslagen (1050/2018). Datamaterialen är skyddade med behövliga fysiska och tekniska lösningar i alla skeden av bearbetningen. Statistikcentralen har utarbetat detaljerade föreskrifter och anvisningar för den konfidentiella bearbetningen av uppgifter. Personalen har bara tillgång till de uppgifter som är nödvändiga med tanke på arbetsuppgifterna. Utomstående har inte tillträde till de lokaler där material på enhetsnivå behandlas. De anställda har undertecknat ett sekretessavtal när de trädde i tjänst. Överträdelser av datasekretessen bestraffas.
Ytterligare information: Dataskydd | Statistikcentralen (stat.fi)
Sekretess – behandling av uppgifter
Principer för offentliggörande
Statistikcentralen publicerar nya statistiska uppgifter vardagar kl. 8.00 i sin webbtjänst. Publiceringstidpunkterna för statistik uppges på förhand i den publiceringskalender som finns i webbtjänsten. Uppgifterna är offentliga efter att de har uppdaterats i webbtjänsten.
Ytterligare information: Statistikcentralens principer för offentliggörande av statistik
Datautbyte
Tillgänglighet och tydlighet
Nya statistiska uppgifter publiceras som databastabeller i databasen StatFin. Databasen är det primära forumet för att publicera uppgifter och de nya uppgifterna uppdateras först i databasen. Vid publicering av statistiska uppgifter kan befintliga databastabeller uppdateras med nya uppgifter eller så kan helt nya databastabeller publiceras.
Utöver de statistiska uppgifter som publiceras i databasen StatFin publiceras i allmänhet ett meddelande om de viktigaste uppgifterna i webbtjänsten. Om offentliggörandet innehåller uppgifter från flera referensperioder (t.ex. månads- och årsuppgifter), publiceras i webbtjänsten en översikt som sammanställer dessa uppgifter. Både i meddelandet och i översikten listas de databastabeller som uppdaterats vid publiceringstidpunkten. Statistikuppgifter kan i vissa fall också publiceras enbart som databasoffentliggöranden i databasen StatFin. I samband med dessa s.k. databasoffentliggöranden publiceras varken ett meddelande eller en översikt.
Meddelandena och databastabellerna publiceras på tre språk: finska, svenska och engelska. De svenska och engelska versionerna av meddelandena kan vara mindre omfattande än de finska.
Om det sker ändringar i tidsplanerna för offentliggöranden och databastabeller informeras allmänheten genom ändringsmeddelanden i webbtjänsten, liksom om det görs korrigeringar.
Riktlinjer för revidering av uppgifter
Revidering av redan publicerade statistiska uppgifter är en del av den normala statistikproduktionen och innebär förbättrad kvalitet. Principen är att de statistiska uppgifterna bygger på bästa tillgängliga material och information om det fenomen som statistikförs. Å andra sidan strävar man efter att informera om revideringar så transparent som möjligt på förhand. Med förhandskommunikation säkerställs att användarna kan bereda sig på revideringar av uppgifter.
Bakgrunden till revideringen av uppgifter i offentliggörandena är ofta komplettering av material. I så fall grundar sig den nya, reviderade statistiksiffran på en bredare informationsgrund och beskriver fenomenet ännu mer exakt.
Revideringen av uppgifterna i statistiken kan också bero på den beräkningsmetod som använts, exempelvis årlig avstämning av siffror eller uppdatering av viktstruktur. Också ändring av basår och använda klassificeringar orsakar revidering av uppgifter.
Kvalitetsbedömning
Kvalitetssäkring
Kvalitetsledningen förutsätter helhetsinriktad styrning av verksamheten. Statistikområdets egen ram för kvalitetsledning är riktlinjerna för europeisk statistik (CoP). Kvalitetskriterierna för Finlands officiella statistik överensstämmer med riktlinjerna för europeisk statistik.
Ytterligare information: Kvalitetsledning (på finska) | Statistikcentralen (stat.fi)
Användarnas tillgång
Uppgifterna publiceras samtidigt för alla användare. Innan statistiska uppgifter publiceras får de behandlas och lämnas ut bara av de personer vid Statistikcentralen som deltar i framställningen av statistiken eller som behöver uppgifterna i sitt eget arbete innan de publiceras.
Ytterligare information: Principer för publicering av statistik
Statistikcentralen är producent till materialet och äger upphovsrätten om inte annat anges i anslutning till produkten, uppgiften eller tjänsten. Användarvillkor för statistiska uppgifter.
Söker du tidigare publicerad dokumentation?
Dokumentation som publicerats före 5.4.2022 finns på statistikens arkivsidor.
Gå till arkivsidorna