Laatuseloste: Koulutukseen hakeutuminen
- 1. Tilastotietojen relevanssi
- 2. Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus
- 3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus
- 4. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus
- 5. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys/selkeys
- 6. Tilastojen vertailukelpoisuus
- 7. Selkeys ja eheys/yhtenäisyys
1. Tilastotietojen relevanssi
Tilasto kuvaa perusasteen jälkeiseen tutkintoon johtavaan koulutukseen hakeutumista ja pääsyä. Tilastossa on tietoja koulutukseen hakeneiden ja uusien opiskelijoiden määristä, heidän aikaisemmasta koulutuksestaan ja yhtä aikaa eri koulutussektoreille hakeneista. Lisäksi tilastossa kuvataan peruskoulun päättäneiden ja uusien ylioppilaiden sijoittumista jatko-opintoihin heti tutkinnon suorittamisen jälkeen. Tietoja käytetään mm. koulutuksen suunnittelussa, tutkimuksessa ja arvioinnissa.
Toisen asteen koulutukseen hakeneella tarkoitetaan tässä aineistossa henkilöä, joka on peruskoulun jälkeisen toisen asteen lukio- tai ammatillisen koulutuksen yhteishaussa ensisijaisesti hakenut johonkin tilastovuonna alkavaan tutkintoon johtavaan koulutukseen. Korkeakoulukoulutukseen hakeneella tarkoitetaan henkilöä, joka on hakenut tilastovuonna alkavaan ammattikorkeakoulu- tai yliopistokoulutukseen yhteishaussa tai yhteishaun ulkopuolella. Mikäli yhteishaun ulkopuoliseen koulutukseen hakeneista ei ole ollut saatavissa tietoja, korvaavaksi hakijatiedoksi on tilastoitu yhteishaun ulkopuolisen koulutuksen uudet opiskelijat. Sama henkilö voi hakea useisiin valintayksiköihin yhteishaussa ja yhteishaun ulkopuolella.
Lukiokoulutuksen ja ammattikorkeakoulukoulutuksen uusilla opiskelijoilla tarkoitetaan 20.9. tilastovuonna opiskelemassa olleita, jotka olivat tilastovuonna tulleet kirjoille oppilaitoksen tiettyyn koulutukseen 1.1. –20.9. Ammatillisen koulutuksen uusilla opiskelijoilla tarkoitetaan kalenterivuoden aikana oppilaitoksiin kirjoille tulleita opetussuunnitelmaperusteisen ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijoita ja näyttötutkintoon valmistavan koulutuksen opiskelijoita sekä niitä opiskelijoita, jotka ovat solmineet oppisopimuksen kalenterivuoden aikana. Yliopistokoulutuksen uusilla opiskelijoilla tarkoitetaan alemman tai ylemmän korkeakoulututkinnon aloittaneita, 20.9. tilastovuonna opiskelemassa olleita.
Tietoja tuotetaan mm. koulutusasteen ja -alan mukaan sekä alueluokituksilla.
Tiedot hakeneista ja peruskoulun päättäneistä perustuvat Opetushallituksen toisen asteen ja korkeakoulutuksen hakurekistereihin. Tiedot ylioppilaista perustuvat Ylioppilastutkintolautakunnan tietoihin. Tiedot uusista opiskelijoista ja opiskelijoista ovat Tilastokeskuksen koulutuksen järjestäjien kautta oppilaitoksilta tai suoraan oppilaitoksilta keräämiä tietoja. Tiedot aikaisemmasta koulutuksesta ja suoritetuista tutkinnoista perustuvat Tilastokeskuksen tutkintorekisterin tutkintotietoihin. Tämän tilaston laatimista varten ei ole suoritettu erillistä tiedonkeruuta.
Tilastolain 280/2004 (muut. 361/2013) mukaan valtion tilastotoimen tehtävänä on huolehtia yhteiskuntaolojen ja niiden kehitystä kuvaavien tilastojen laatimisesta yleistä käyttöä varten. Laki Tilastokeskuksesta (48/1992) osoittaa tehtävän kuuluvan Tilastokeskukselle. Tilastokeskuksen työjärjestyksen mukaan väestö- ja elinolotilastot -tulosyksikkö tuottaa kyseisiä tilastoja mm. koulutuksesta ja työssäkäynnistä.
2. Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus
Tilasto perustuu koulutukseen hakeneita, uusia opiskelijoita, opiskelijoita ja tutkinnon suorittaneita kuvaaviin henkilöpohjaisiin aineistoihin. Aineistot ovat kokonaisaineistoja.
Perusjoukkoina tässä tilastossa ovat: eri koulutussektoreille hakeneet joko koulutussektorin ja koulutusalan mukaan tai vain koulutussektorin mukaan, uudet opiskelijat koulutussektorin ja koulutusalan mukaan tai vain koulutussektorin mukaan, peruskoulun tilastovuonna päättäneet ja ylioppilastutkinnon tilastovuonna suorittaneet (sis. kansainväliset ylioppilastutkinnot). Aineistoissa ovat mukana vain ne henkilöt, joilla on suomalainen henkilötunnus. Tästä syystä luvut ovat usein pienempiä kuin muissa koulutustilastoissa. Luvut voivat olla muihin koulutustilastoihin verrattuna pienempiä myös siitä syystä, että tilastoon on henkilö laskettu vain yhden kerran koulutussektorin, koulutusasteen tai koulutusalan mukaan.
3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus
Tietojen käsittelyprosessin aikana tilaston perustana olevien koulutukseen hakeneiden, opiskelija- ja työssäkäyntitietojen korkea laatu varmistetaan useiden erilaisten tilastollisten tarkistusohjelmien avulla sekä vertailuilla aiempiin vastaaviin tilastoihin ja muihin tietolähteisiin.
Toisen asteen koulutuksen hakuaineisto sisältää yhteishaun lisäksi tietoja myös lukioon tai ammatilliseen koulutukseen valmistavasta koulutukseen ja lisäopetukseen (10-luokka) hakeneista ja valituista vuodesta 2014 lähtien. Aineisto ei sisällä yhteishaun ulkopuolista tutkintoon johtavaa koulutusta. Sen vuoksi korvaavaksi tiedoksi hakija-aineistoihin on hakijoiksi tilastoitu yhteishaun ulkopuolisen koulutuksen uudet opiskelijat. Uusien opiskelijoiden määrä on useimmiten pienempi kuin ko. koulutukseen hakeneiden määrä.
Tilasto ei sisällä tietoja ulkomaisiin koulutuksiin sijoittumisesta. Esimerkiksi Ahvenanmaalta valmistuneet ovat saattaneet jatkaa opintoja Ruotsissa.
4. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus
Tilastot koulutukseen hakeutumisesta ovat lopullisia ja ilmestyvät vuosittain 12–16 kuukautta viiteajankohdan jälkeen.
5. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys/selkeys
Tietoja julkaistaan Tilastokeskuksen Internet-sivuilla. Tarkempia tietoja voi kysellä myös suoraan Koulutustilastot-vastuualueelta, jossa tilasto laaditaan. Aineistosta on mahdollista tehdä tilauksesta erityisselvityksiä.
Vuoden 2015 tietoja ammatilliseen ja lukiokoulutukseen hakeneista ja peruskoulun päättäneistä ei saatu julkistamiseen mennessä.
Lisää tietoa tilastossa käytetyistä käsitteistä löytyy Tilastokeskuksen käsitetietokannasta. Tilastoissa käytetyt luokitukset löytyvät Tilastokeskuksen Internet-sivuilta.
6. Tilastojen vertailukelpoisuus
Tilastotietoja on tuotettu 1990-luvulta lähtien vuosittain. Yliopistoihin hakeneista ja hyväksytyistä on tietoja 1980-luvun alusta lähtien.
7. Selkeys ja eheys/yhtenäisyys
Tilastotiedot perustuvat samoihin tietolähteisiin ja ne on laadittu samoja periaatteita noudattaen kuin Tilastokeskuksen koulutussektoreittain laaditut tilastot. Näitä tilastoja voidaan hyvin käyttää rinnan, kunhan otetaan huomioon tilastojen erityispiirteet.
Opetushallitus ylläpitää koulutukseen hakeneiden rekisteriaineistoja ja julkaisee niistä tilastoja, joiden tiedot voivat poiketa Tilastokeskuksen tilastoista sen vuoksi, että niissä käytetyt käsitteet ja määritelmät poikkeavat toisistaan.
Lähde: Koulutustilastot. Tilastokeskus
Lisätietoja: Riikka Rautanen 029 551 2375, koulutustilastot@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Jari Tarkoma
Päivitetty 28.9.2016
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Koulutukseen hakeutuminen [verkkojulkaisu].
ISSN=1799-4500. 2015,
Laatuseloste: Koulutukseen hakeutuminen
. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/khak/2015/khak_2015_2016-09-28_laa_001_fi.html