Bruttokansantuote kasvoi 3 prosenttia vuonna 2017
Bruttokansantuotteen volyymi kasvoi viime vuonna 3,0 prosenttia. Käyvin hinnoin laskettuna bruttokansantuote oli 3,9 prosenttia korkeammalla tasolla kuin vuonna 2016.
Loka-joulukuussa bruttokansantuote kasvoi 0,7 prosenttia edellisen vuosineljänneksen tasolta ja vuoden 2016 neljänteen neljännekseen verrattuna 2,7 prosenttia. Eurostatin kokoamien ennakkotietojen mukaan bruttokansantuote EU28-alueella vuoden neljännellä neljänneksellä kasvoi 0,6 prosenttia edelliseen vuosineljännekseen ja 2,6 prosenttia vuodentakaiseen verrattuna.
Kuvio 1. Bruttokansantuotteen volyymin muutos edellisestä neljänneksestä (kausitasoitettuna, prosenttia)
![Kuvio 1. Bruttokansantuotteen volyymin muutos edellisestä neljänneksestä (kausitasoitettuna, prosenttia)](ntp_2017_04_2018-02-28_kat_001_fi_001.png)
Suomen kansantalous jatkoi kasvuaan vuonna 2017. Suurinta bruttokansantuotteen kasvu oli ensimmäisellä vuosineljänneksellä, jolla kasvua kertyi 1,3 prosenttia edellisestä neljänneksestä. Myös muut vuosineljännekset kasvoivat selvästi etenkin vuodentakaiseen verrattuna.
Vuonna 2017 bruttokansantuote kasvoi voimakkaasti viennin ja investointien kasvun myötä. Toimialoista niin teollisuus, rakentaminen kuin palvelutkin kasvoivat. Työllisyystilanne parani vuoden kuluessa: työllisyysaste kasvoi ja työttömyysaste pieneni verrattuna edellisvuoteen.
Tuotanto
Toimialojen arvonlisäyksen yhteenlaskettu volyymi kasvoi neljännellä neljänneksellä 0,7 prosenttia edellisestä neljänneksestä. Koko vuonna 2017 arvonlisäystä kertyi 3,4 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna.
Euromääräisesti tarkasteltuna arvonlisäys kasvoi eniten teollisuudessa, rakentamisessa sekä yksityisissä palveluissa. Käyvin hinnoin kasvoivat etenkin metalliteollisuus, talonrakentaminen sekä kauppa.
Kuvio 2. Toimialojen arvonlisäyksen volyymin muutokset 2017 edellisvuodesta (prosenttia)
![Kuvio 2. Toimialojen arvonlisäyksen volyymin muutokset 2017 edellisvuodesta (prosenttia)](ntp_2017_04_2018-02-28_kat_001_fi_002.png)
Kuvio 3. Toimialojen arvonlisäyksen volyymin muutokset 4. neljänneksellä 2017 vuodentakaisesta (työpäiväkorjattuna, prosenttia)
![Kuvio 3. Toimialojen arvonlisäyksen volyymin muutokset 4. neljänneksellä 2017 vuodentakaisesta (työpäiväkorjattuna, prosenttia)](ntp_2017_04_2018-02-28_kat_001_fi_003.png)
Kuvio 4. Toimialojen arvonlisäyksen volyymin muutokset 4. neljänneksellä 2017 edellisestä neljänneksestä (kausitasoitettuna, prosenttia)
![Kuvio 4. Toimialojen arvonlisäyksen volyymin muutokset 4. neljänneksellä 2017 edellisestä neljänneksestä (kausitasoitettuna, prosenttia)](ntp_2017_04_2018-02-28_kat_001_fi_004.png)
Alkutuotannon, eli maa-, metsä- ja kalatalouden arvonlisäyksen volyymi pieneni loka-joulukuussa 0,4 prosenttia edellisestä neljänneksestä.
Koko vuonna 2017 alkutuotanto kasvoi 2,3 prosenttia. Maatalouden tuotanto väheni volyymiltaan yhden prosentin mutta kasvoi käyvin hinnoin tarkasteltuna 1,2 prosenttia. Metsätalouden tuotannon volyymi kasvoi 4,1 prosenttia.
Teollisuuden (toimialat B–E) arvonlisäys kasvoi neljännellä neljänneksellä 1,1 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 3,0 prosenttia vuodentakaisesta.
Tuotanto kasvoi kaikilla teollisuustoimialoilla vuonna 2017, yhteensä kasvua kertyi 3,9 prosenttia. Metalliteollisuus kasvoi 5,6 prosenttia, metsäteollisuus 5,4 prosenttia ja kemianteollisuus 5,1 prosenttia.
Rakentamisessa arvonlisäyksen volyymi kasvoi loka-joulukuussa 1,4 prosenttia vuodentakaisesta.
Koko vuonna 2017 rakentamisen volyymi kasvoi 4,6 prosenttia. Sekä talonrakentaminen että maa- ja vesirakentaminen kasvoivat selvästi.
Palvelutoimialojen arvonlisäyksen volyymi kasvoi loka-joulukuussa 0,8 prosenttia edellisestä ja 3,1 prosenttia vuodentakaisesta.
Palvelutoimialat kasvoivat 2017 yhteensä 3,2 prosenttia. Yksityiset palvelut kasvoivat 3,8 prosenttia ja julkisyhteisöjen palvelut 1,8 prosenttia. Merkittävintä kasvu oli kaupan toimialoilla, rahoitus- ja vakuutustoiminnassa sekä liike-elämän palveluissa (toimialat M–N). Myös muut palvelutoimialat kasvoivat lukuun ottamatta koulutusta, joka väheni hieman.
Tuonti, vienti, kulutus ja investoinnit
Vuonna 2017 kansantalouden kokonaiskysyntä kasvoi 3,7 prosenttia edellisestä vuodesta. Kysyntää kasvattivat erityisesti viennin kasvu sekä investointien lisääntyminen.
Kuvio 5. Tarjonnan ja kysynnän pääerien volyymin muutokset 2017 edellisvuodesta (prosenttia)
![Kuvio 5. Tarjonnan ja kysynnän pääerien volyymin muutokset 2017 edellisvuodesta (prosenttia)](ntp_2017_04_2018-02-28_kat_001_fi_005.png)
Kuvio 6. Tarjonnan ja kysynnän pääerien volyymin muutokset 4. neljänneksellä 2017 vuodentakaisesta (työpäiväkorjattuna, prosenttia)
![Kuvio 6. Tarjonnan ja kysynnän pääerien volyymin muutokset 4. neljänneksellä 2017 vuodentakaisesta (työpäiväkorjattuna, prosenttia)](ntp_2017_04_2018-02-28_kat_001_fi_006.png)
Kuvio 7. Tarjonnan ja kysynnän pääerien volyymin muutokset 4. neljänneksellä 2017 edellisestä neljänneksestä (kausitasoitettuna, prosenttia)
![Kuvio 7. Tarjonnan ja kysynnän pääerien volyymin muutokset 4. neljänneksellä 2017 edellisestä neljänneksestä (kausitasoitettuna, prosenttia)](ntp_2017_04_2018-02-28_kat_001_fi_007.png)
Viennin volyymi kasvoi loka-joulukuussa 2,2 prosenttia ja tuonnin volyymi 0,6 prosenttia edellisestä neljänneksestä.
Koko vuonna 2017 viennin volyymi kasvoi 8,3 prosenttia: tavaroiden viennin volyymi kasvoi 8,1 prosenttia ja palveluiden viennin volyymi 8,6 prosenttia. Tuonnin volyymi kasvoi 2,6 prosenttia. Tavaroiden tuonnin volyymi kasvoi 4,2 prosenttia, mutta palveluiden tuonti väheni 0,6 prosenttia.
Yksityisen kulutuksen volyymi kasvoi neljännellä neljänneksellä 0,7 prosenttia edellisen neljänneksen tasolta ja 2,1 prosenttia vuodentakaisesta. Julkisten kulutusmenojen volyymi pieneni 0,7 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 0,3 prosenttia vuodentakaisesta.
Koko vuoden yksityiset kulutusmenot kasvoivat volyymiltaan 1,6 prosenttia. Kestokulutustavaroiden kulutus jatkoi kasvuaan edellisvuoden tapaan. Julkisten kulutusmenojen volyymi kasvoi 2017 yhden prosentin edellisen vuoden tasolta mutta väheni käyvin hinnoin tarkasteltuna 0,6 prosenttia.
Kiinteän pääoman bruttomuodostuksen eli investointien volyymi väheni loka-joulukuussa 0,4 prosenttia edellisestä neljänneksestä mutta kasvoi 3,2 prosenttia vuodentakaisesta.
Vuonna 2017 investoinnit kasvoivat 6,3 prosenttia. Rakennusinvestointien volyymi oli 4,6 prosenttia ja kone-, laite- ja kuljetusvälineinvestointien volyymi 12,4 prosenttia korkeammalla tasolla kuin vuonna 2016. Myös investoinnit tutkimukseen, kehittämiseen ja ohjelmistoihin kasvoivat vuositasolla ensimmäisen kerran vuoden 2010 jälkeen.
Työllisyys, palkat ja kansantulo
Työllisiä oli 1,2 prosenttia enemmän kuin edellisellä neljänneksellä. Kansantaloudessa tehtyjen työtuntien määrä kasvoi 0,3 prosenttia edellisestä neljänneksestä.
Vuonna 2017 työllisten määrä kasvoi 1,2 prosenttia ja tehdyt työtunnit 0,7 prosenttia edellisestä vuodesta. Työttömyysaste oli Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan loka-joulukuussa 7,6 prosenttia ja koko vuonna 8,6 prosenttia, kun se edellisenä vuonna oli loka-joulukuussa 8,0 prosenttia ja koko vuonna 2016 8,8 prosenttia.
Työn tuottavuus eli bruttoarvonlisäyksen volyymi työtuntia kohti kasvoi viime vuonna 2,7 prosenttia.
Kansantalouden nimellinen palkkasumma kasvoi 2,6 prosenttia. Työnantajien maksamat sosiaaliturvamaksut vähenivät 5,4 prosenttia edellisestä vuodesta.
Toimintaylijäämä (netto), joka vastaa liikekirjanpidossa karkeasti liikevoittoa, kasvoi 13,7 prosenttia vuodesta 2016. Bruttokansantulo oli nimellisesti 4,6 prosenttia korkeampi kuin edellisenä vuonna.
Käytettävissä olleet tiedot
Ennakkotiedot perustuvat 22.2.2018 käytettävissä olleisiin lähdetietoihin talouskehityksestä. Vuositason tiedot 1990–2016 vastaavat 31.1.2018 julkaistuja kansantalouden tilinpidon tietoja, paitsi ulkomaat-sektorin tiedot (tuonti, vienti, ensitulot ulkomailta/ulkomaille), jotka ovat voineet tarkentua.
Vuoden 2017 ennakkotiedot, jotka sisältävät tarkempia tietoja julkisyhteisöistä ja muilta sektoritileiltä, julkaistaan 16.3.2018. Samassa yhteydessä tarkennetaan tämän julkaisun tietoja. Tarkentuneet tiedot viedään myös neljännesvuositilinpidon tietokantataulukoihin, mutta varsinaista neljännesvuositilinpidon julkistusta ei tehdä.
Vuoden 2017 kansantalouden tilinpito yksityiskohtaisemmalla tietosisällöllä julkaistaan 12.7.2018.
Vuoden 2018 ensimmäistä neljännestä koskevat kansantalouden tiedot julkaistaan 31.5.2018, jolloin myös aiempia neljänneksiä tarkennetaan. Pikaennakko bruttokansantuotteen kehityksestä tammi-maaliskuussa julkaistaan Tuotannon suhdannekuvaajan yhteydessä 15.5.2018.
Neljännesvuositiedot voivat täsmäytys- ja kausitasoitusmenetelmistä johtuen tarkentua hieman koko aikasarjan osalta jokaisen julkistuksen yhteydessä. Suurimmat tarkentumiset tapahtuvat kuitenkin neljänneksen julkistusta seuraavien 2–3 vuoden aikana, koska vuositilinpidon lopulliset tiedot julkaistaan noin kahden vuoden viiveellä tilastovuoden päättymisestä. Kausitasoitetut ja trendiaikasarjat tarkentuvat aina uusien havaintojen myötä riippumatta alkuperäisen aikasarjan tarkentumisesta.
Laatuseloste on nähtävissä Tilastokeskuksen sivuilla Laatuseloste .
Kansantalouden neljännesvuositilinpidon menetelmäkuvaus.Lähde: Kansantalouden tilinpito 2017, 4. neljännes. Tilastokeskus
Lisätietoja: Samu Hakala 029 551 3756, Veli-Pekka Karvinen 029 551 2667, kansantalous.suhdanteet@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Ville Vertanen
Päivitetty 28.2.2018
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Neljännesvuositilinpito [verkkojulkaisu].
ISSN=1797-9749. 4. vuosineljännes 2017,
Bruttokansantuote kasvoi 3 prosenttia vuonna 2017
. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/ntp/2017/04/ntp_2017_04_2018-02-28_kat_001_fi.html