Tilastokeskuksen perustehtävä on tuottaa toimivan demokratian ja talouden tarpeisiin luotettavaa ja puolueetonta tietoa. Tässä ajassa tuo tehtävä tuntuu entistäkin tärkeämmältä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/jokinen_marika_1.jpg)
Tilasto-olympialaiset innostivat taas nuoria – osallistujia kymmenistä kouluista
Tilasto-olympialaiset perehdyttivät jälleen lähes 200 nuorta tilastojen kiehtovaan maailmaan. Tilastokeskuksen viidettä kertaa järjestämään kilpailuun osallistui 88 joukkuetta kymmenistä kouluista eri puolilta Suomea.
Kilpailun merkitys suomalaisnuorten tilastoinnostuksen herättäjänä ja tilastollisen lukutaidon kehittäjänä on keskeinen. Viime vuosien aikana tilasto-osaamistaan on päässyt vahvistamaan jo tuhatkunta koululaista ja opiskelijaa.
Tilasto-olympialaisten kilpailukausi 2021–2022 huipentui 13.6.2022 järjestettyyn juhlagaalaan Aalto-yliopistolla Espoon Otaniemessä. Kansallisen kilpailun parhaat palkittiin osana valtakunnallisten LUMA-päivien kansainvälistä StarT-gaalaa, jossa palkittiin myös ansioituneimpia lasten, nuorten ja oppimisyhteisöjen tiede- ja teknologiaprojekteja ympäri maailmaa.
Kilpailukategorioita oli kaksi: yläkoulu sekä lukio ja toisen asteen ammatilliset oppilaitokset. Molemmista sarjoista palkittiin kolme parasta joukkuetta. Kansallisen finaalin kilpailutyönä oli tuottaa pienimuotoinen tilastotutkimus ennalta annetusta aineistosta. Lisäksi kategorioiden parhaat joukkueet tekivät kahden minuutin mittaiset ympäristöaiheiset videot, jotka lähtivät tavoittelemaan menestystä kilpailun kansainvälisessä finaalissa.
Ensimmäisen sijan vei molemmissa sarjoissa Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu, mutta menestystä saivat myös Mankkaan koulu ja Otaniemen lukio Espoosta sekä Turun lyseon koulu ja Joroisten lukio.
Opettajat viestinviejinä ja -tuojina
Kilpailua oli suositeltu kavereille, ja opettajat olivat vinkanneet siitä myös kollegoilleen, mikä onkin yksi kilpailun tunnetuksi tekemisen kulmakivistä. Jotta tilasto-olympialaiset saavat riittävästi ansaitsemaansa näkyvyyttä nuorten tilastotaitojen kirittäjänä, on tärkeää, että kilpailuun osallistuneet välittävät muille myönteisiä tuntojaan. Jos osallistuminen koetaan opetusta ja oppimista tukevaksi, osallistumiskynnys madaltuu huomattavasti.
Entä mikä on opettajan panos kilpailuun osallistumisessa?
Viikin normaalikoulun vastuuopettaja Päivi Korhonen, joka luotsasi ryhmiä molemmissa kategorioissa, kertoi olleensa lähinnä viestintuoja kilpailun eri vaiheissa. Kilpailussa menestyneet ja finaalivaiheeseen päässeet oppilaat tekivät kilpailutöitään hyvin itsenäisesti ja oma-aloitteisesti. Huikeata tilasto-osaamista osoittivatkin lukio-sarjassa voittoon yltänyt Pyry Pohjanoksa sekä yläkoulu-sarjassa Katri Asp ja Erika Takio.
Apua ei kyselty juuri Turussakaan. Turun lyseon koulun vastuuopettaja Marko Mäkinen totesi, että eipä hänen tukeaan juuri tarvittu. Hänen ryhmänsä saavutti menestystä kansallisen kilpailun ohella myös yleisöäänestyksessä tultuaan hienosti ykkössijalle yläkoululaisten sarjassa. Molemmista kategorioista äänestettiin parhaat kansainväliseen kilpailuun lähetettyjen videoiden joukosta.
Toisinaan tilasto-olympialaisten eri vaiheissa opettajan ohjaus ja tuki ovat korvaamattomia.
Joroisten lukion vastuuopettaja Leonid Yakovlev kertoi olleensa aina käytettävissä, kun työn edistymisessä, näkökulman rajaamisessa tai vaikkapa menetelmien valinnassa ilmeni haasteita. Hänen ryhmänsä saavutti menestystä kansallisen kilpailun lisäksi myös lukiosarjan yleisöäänestyksessä, jossa voittoon kiri Uuna Coda Zapettan video uhanalaisista eläimistä Suomessa ja vertailumaissa.
Osallistuminen kannattaa
Tilasto-olympialaisiin osallistuminen kannattaa, kertoivat kaikki haastatellut nuoret. Monilla siinsi mielessä jo seuraava kilpailukausi ja uudet ideat. Uusien asioiden, välineiden, ohjelmien ja tilastokäsitteiden omaksuminen oli koettu motivoivana, ja moni kertoikin oppimisen olleen parasta antia koko kilpailussa. Myös yhdessä tekeminen, suunnittelu, ideointi ja toteutus olivat monen mielestä antoisia kokemuksia.
Tunnelma palkintogaalassa oli juhlallinen, ja työ lasten ja nuorten parissa tutkitun tiedon edistämiseksi ja tunnetuksi tekemiseksi tuntui erityisen merkitykselliseltä. Alusta asti oli selvää, että oppiminen ei tunne maantieteellisiä rajoja ja että erityisesti yhdessä toimiminen yhdistää väkevästi.
Juhlapäivä päättyi yhdessä vietettyyn illalliseen. Iloinen ja rento puheensorina välittyi jokaisesta pöydästä. Mikäs tässä on ollessa, kun on mainetta ja kunniaa juuri saavutettu, tuore palkinto jokaisella taskussa ja kesälomaakin vasta tovi takana. Saattoipa jokunen uusi ystävyyssuhdekin ruokailun tuoksinassa syntyä.
Parasta taisi kuitenkin järjestäjien kannalta olla se, että jälleen kerran nämä uskomattoman taitavat ja osaavat nuoret osoittivat kyvykkyytensä. Juuri siksi tätä työtä kannattaa tehdä vuoden jokaisena päivänä.
Marika Jokinen työskentelee Tilastokeskuksessa koulutuspäällikkönä.
Katso videolta kilpailussa menestyneiden oppilaiden ja heitä luotsanneiden opettajien kertovan tarkemmin kokemuksistaan:
Lue samasta aiheesta:
Tilastot ovat luotettavia kuvauksia yhteiskunnan ilmiöistä mutta myös rajaavat ja muokkaavat käsityksiämme maailmasta ja ihmisistä. Numerot paitsi paljastavat myös kätkevät asioita, siksi tilastojen luku- ja käyttötaito on tärkeä kansalaistaito.
Meneillään olevan verkkouudistuksemme tavoitteena on tarjota tilastoja nykyaikaisemmassa ja helpommin löydettävässä muodossa erilaisille tilastonkäyttäjille. Tilastojen julkistamisen johtotähtenä on: data ensin. Teksti rakentaa tilastoille merkityksen. Jotta kaikki pääsevät yhtä vaivattomasti tilastojen äärelle, tulee kaikessa tilastokirjoittamisessa käyttää selkeää ja ymmärrettävää kieltä.
Suomen tilastojärjestelmä ylsi ykkössijalle 186 valtiota kattaneessa vertailussa. Tilastokeskuksen pääjohtaja löytää kolme perustetta Suomen menestykselle Maailmanpankin arviossa.
Tilasto on kuva maan tilasta. Kun harhainen kuva vallitsee, vääristämättömän peilin asettaminen johtajien ja kansalaisten silmien eteen voi olla vaarallista.
Reilun vuoden toiminut nopeaa analyysia tuottava yksikkö haastaa Tilastokeskusta hyvällä tavalla.
Kesälomani lopulla seurasin sivusilmällä lukiolaisnuoren pakkausruljanssia. Edessä oli vaihto-oppilasvuosi ja lähtöön muutama päivä. Mahtuisiko matkaan myös taskullinen tietoa Suomesta?
Talouden keskeiset mittarit näyttävät isoja ja ristiriitaisiltakin vaikuttavia muutoksia. Tilastojen päälinja lienee oikea, mutta lukuihin voi laskennan tarkentuessa tulla revisioitakin, kun talouden rakenteessa on tapahtunut muutoksia. Tarkentumisten suuntaa ei pysty ennakoimaan, se vaihtelee eri vuosien välillä.