EU-maiden työllisyys on viime vuosina noussut ja työttömyys pysynyt ennallaan. Suomessa tilanne on toinen: työttömyys on noussut EU-maista toiseksi nopeimmin viimeksi kuluneen vuoden aikana.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva49_2048x1365.jpg)
Korona hellitti, mutta etätyötä tekevien määrä ei juuri vähentynyt
Vuonna 2022 työllisistä joka kymmenes työskenteli koronarajoitusten jo hellitettyä yhä koko työajan kotona. Useimmilla toimialoilla etätyötä tekevien määrä hieman väheni edellisvuodesta. Monessa maakunnassa etätyötä tekeviä oli entistä enemmän.
Viime vuonna työelämän näkyvimpiä keskustelun aiheita oli koronan jälkeinen ”uusi normaali”. Monilla työpaikoilla pohdittiin, millaista hybridityöskentely tulee olemaan ja kuinka laajasti etätyötä tehdään jatkossa. Miltä vuosi 2022 sitten näytti, kun sitä tarkastellaan etätyötä tekevien määrällä?
Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan viime vuonna 11 prosenttia työllisistä ilmoitti työskennelleensä koko työaikansa kotona. Heidän osuutensa pieneni kolme prosenttiyksikköä vuodesta 2021. Ainakin puolet työajasta kotona työskennelleiden osuus nousi 13 prosenttiin. (Kuvio 1)
Koronarajoitusten poistuminen ja siirtyminen kokoaikaisesta etätyöstä hybridityöhön näkyi odotetusti koko työajan kotona työskennelleiden määrän vähenemisenä ja ainakin puolet ajasta kotona työskennelleiden lisääntymisenä.
Ei lainkaan kotona työskennelleitä oli 55 prosenttia työllisistä. Heidän osuutensa pysyi lähes samana edellisvuoteen verrattuna.
Työvoimatutkimuksessa mitataan etätyötä kysymällä, onko viimeisen neljän viikon aikana työskennellyt kotona koko työajan, ainakin puolet työajasta, vähemmän kuin puolet työajasta vai ei lainkaan. Viides vaihtoehto on, ettei ole tehnyt työtä viimeisen neljän viikon aikana, esimerkiksi loman takia. Heitä oli neljä prosenttia vastaajista molempina tarkasteluvuosina.
Mittaustapa perustuu EU-asetukseen, jonka mukaan etätyö katsotaan kotona työskentelyksi.
Naiset työskentelivät miehiä useammin etänä
Aiemmin miehet tekivät naisia useammin etätyötä, mutta koronaviruspandemian myötä etätyön tekeminen yleistyi myös naisilla. Vuonna 2022 kotona työskentely oli hieman yleisempää naisilla.
Koko työajan ja ainakin puolet työajasta kotona työskennelleiden naisten osuudet olivat viime vuonna hieman suurempia kuin vastaavat osuudet miehillä. Alle puolet työajasta tai ei lainkaan kotona työskennelleiden osuudet olivat taas pienempiä verrattuna miehiin. (Kuvio 2)
Korona-ajan kokemukset ovat voineet lisätä naisten halua tehdä etätyötä. Tilastokeskuksen keväällä 2021 toteuttaman koronakyselyn mukaan naiset olivat miehiä tyytyväisempiä etätyön sujuvuuteen. Pandemian aikana tyytyväisyys perheen ja työn yhteensovittamiseen kasvoi etenkin naisilla.
Valtiolla palattiin lähityöhön kuntia ja yrityksiä innokkaammin
Koko työajan kotona työskennelleiden osuus tippui valtiosektorilla viime vuonna 36 prosentista 21 prosenttiin, mutta ainakin puolet työajasta kotona tehneiden osuus kasvoi 8 prosenttiyksikköä. Kunnissa ja yrityksissä etätyön määrä sen sijaan muuttui vain hieman vuodesta 2021. (Kuvio 3)
Kotona työskentely on ollut aiemminkin selvästi yleisempää valtiolla kuin kunnissa tai yrityksissä. Valtion suurimmilla toimialoilla − julkisessa hallinnossa (O), koulutuksessa (P) sekä ammatillisessa, tieteellisessä ja teknisessä toiminnassa (M) − on paljon työpaikkoja, joiden työtehtäviin etätyö on soveltunut hyvin.
Tarkastellaan seuraavaksi etätyötä koko työajan kotona työskennelleiden ja ainakin puolet työajasta kotona työskennelleiden yhteenlaskettua osuutta. Näin on helpompi vertailla pääosan työajasta kotona työskennelleitä eri toimialoilla ja maakunnissa vuosina 2022 ja 2021.
Useimmilla toimialoilla etätyötä tekevien määrä väheni hieman
Useimmilla toimialoilla työskentely etänä väheni hieman vuodesta 2021, kun verrataan kaikkia vähintään puolet työajastaan kotona työskennelleitä. (Kuvio 4)
Olisi voinut odottaa, että koronarajoitusten poistumisen jälkeen keväällä 2022 työpaikoille olisi palattu laajemminkin, mutta eri toimialoilla kotona työskentely vähentyi vain vähän. Muutamalla toimialalla kotona työskentely jopa lisääntyi. Näitä toimialoja olivat maatalous, metsätalous ja kalatalous; kaivostoiminta ja louhinta (AB), terveys- ja sosiaalipalvelut (Q) sekä taiteet, viihde ja virkistys (R).
Sähkö-, kaasu- ja lämpöhuollossa (D) kotona työskentelyn romahdusta saattaa osittain selittää Venäjän aloittaman hyökkäyssodan aiheuttama energian kallistuminen. Vuosi 2022 oli lämpöpumppujen ja aurinkosähköjärjestelmien markkinoilla vilkas. Tällä toimialalla etätyö ei ollut yleistä ennen koronaa, joten kotona työskentelyn vähenemisen taustalla voi olla myös korona-aikana tekemättä jäänyttä huoltotyötä, jota viime vuonna tehtiin jälleen työkohteissa.
Etätyö lisääntyi eniten Pohjois-Karjalassa, Etelä-Savossa ja Kanta-Hämeessä
Kuudessa maakunnassa etätyö yleistyi entisestään. Edellisvuoteen verrattuna kotona työskentelevien määrä lisääntyi eniten Pohjois-Karjalassa, Etelä-Savossa ja Kanta-Hämeessä. (Kuvio 5)
Pohjois-Karjalan ohella Lapissa ja Kainuussa etätyö oli ennen koronaa kaikkein harvinaisinta. Näissä maakunnissa etätyötä tekevien määrä kasvoi koronarajoitusten aikana eniten, ja väheni vuonna 2022 selvästi vain Kainuussa. Pohjois-Karjalassa kotona työskentely jopa selvästi yleistyi.
Vuonna 2021 Uusimaa menetti muuttoliikkeessä asukkaita muihin maakuntiin, esimerkiksi juuri Pohjois-Karjalaan, Etelä-Savoon ja Kanta-Hämeeseen. Muuttajat ovat saattaneet lisätä kotona työskentelyä maakunnissa, mutta muuttoliikkeen vaikutusta osuuksiin on vaikea arvioida eikä vuoden 2022 muuttotietoja ole vielä saatavilla.
Uudellamaalla etätyö oli aiempien vuosien tavoin yleisintä. Koronarajoitusten väistyessä kotona työskentely jonkin verran väheni. Näin kävi myös Pirkanmaalla ja Varsinais-Suomessa, joissa hyvin työllistävillä toimialoilla − kuten hallinto- ja tukipalvelutoiminnassa (N), informaatiossa ja viestinnässä (J) sekä ammatillisessa, tieteellisessä ja teknisessä toiminnassa (M) – kokoaikainen kotona työskentely alkoi viime vuonna korvautua osittain hybridityöllä.
Kirjoittaja työskentelee yliaktuaarina Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksessa.
Lue samasta aiheesta:
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/pitkanen/loka/pitkanen_taiteilijat_artikkeli_1200x800.jpg)
Työvoimatutkimuksen mukaan sivutyötä tehneiden osuus työllisistä on Suomessa kasvanut jo pidempään ollen reilut viisi prosenttia vuonna 2023. Sivutyön tekijät ovat tyypillisesti yrittäjiä ja työskentelevät päätyössään tavallista useammin osa-aikaisesti. Viime vuonna 80 prosenttia sivutyötä tehneistä toimi yksityisellä sektorilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva36_2048x1365.jpg)
Tutkimus työelämän vaatimista taidoista kertoo eroista sukupuolten ja koulutusasteiden välillä. Digilaitteet hallitsevat kuitenkin jo useimpien työntekoa. Raskasta ruumiillista työtä tekee joka viides, sorminäppäryyttä edellyttävät joka kymmenennen työtehtävät.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva49_2048x1365.jpg)
Pandemia iski aikuiskoulutukseen osallistumiseen ja koulutussuunnitelmiin, erityisesti vaikutuksia kokivat naiset ja nuoret aikuiset. Samat ryhmät löysivät kuitenkin myös vaihtoehtoisia oppimisen muotoja.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/hoffren_jukka_2048x1365.jpg)
Pandemia heikensi ennestään vaatimatonta edistymistä kohti globaalia kestävää kehitystä, kertoo uusi YK:n kestävän kehityksen raportti. Kestävän kehityksen tavoitteiden mukaiselta kehitysuralta on pudottu rajusti. Nykytrendien mukaan vain 15 prosenttia Agenda 2030 tavoitteista tullaan saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä ja jopa lähes joka toinen tavoitteista jää saavuttamatta.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/lukkarinen/lukkarinen_osaaikatyo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työvoiman vuokraamisen kautta ovat työllistyneet etenkin nuoret ja ulkomaalaistaustaiset, joilla on vähän työkokemusta tai joiden voi olla muuten hankalaa löytää työtä. Kiinnostus vuokratyötietoihin on lisääntynyt, vaikka vuokratyön osuus palkkatyöstä on edelleen melko pieni.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/taskinen/elo/taskinen_etatyo_kotona_tyoskentely_artikkeli_1200x800.jpg)
Kansainvälisen työvoimatutkimuksen mukaan Suomessa tehtiin Euroopan maista viidenneksi eniten etätöitä vuonna 2022. Vertailun kärkisijalla oli Alankomaat. Myös Ruotsi, Norja ja Islanti olivat Suomen edellä. Toisaalta etätyön säännöllisyydessä kärkimaa oli Irlanti ja heti toisena Suomi.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/taskinen_heikura/elokuu/taskinen_heikura_sairauspoissaolot_artikkeli_1200x800.jpg)
Keskimäärin 168 000 palkansaajaa – eli reilut seitsemän prosenttia palkansaajista – oli vuonna 2022 työviikon aikana sairauden takia poissa töistä, joko osan viikkoa tai koko viikon. Näistä enemmistö oli lyhyitä poissaoloja. Vuoden 2022 työvoimatutkimuksen tietojen perusteella sairauspoissaolot vaihtelevat hyvinkin paljon ammattiryhmittäin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/baumgartner_raijas/baumgartner_raijas_maahanmuuttajien_tyollisyys_artikkeli_1200x800.jpg)
Muutoksen suuruuteen on voinut vaikuttaa moni samanaikainen tekijä pandemiasta työvoimatutkimuksen sisältö- ja menetelmämuutokseen. Eri mittarit kertovat kuitenkin samansuuntaisesta myönteisestä kehityksestä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Naisten töihin patistelun sijaan pitäisi kantaa huolta siitä, miksei miesten työllisyys ole talouden hyvästä nosteesta huolimatta kasvanut ikähaitarin keskimmäisissä ikäryhmissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva36_2048x1365.jpg)
Uusi kokeellinen tilasto tarjoaa nopeammin tarkkaa alueittaista ja kansalaisuuden mukaista tietoa työllisyydestä. Rekisteritietoon perustuva kokeellinen tilasto ei tavoita kaikkia yrittäjiä, joten työllisten määrä jää pienemmäksi kuin työvoimatutkimuksessa. Lukujen kausivaihtelu on silti samansuuntaista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työvoimatutkimuksen kuukausitiedote ilmoittaa jatkossa työllisyysasteen 20–64-vuotiaissa 15–64-vuotiaiden sijaan. Kun vanhimmat ja nuorimmat ikäryhmät jätetään pois, työllisyysasteen tavoitteeksi tuskin riittää jo saavutettu 75 prosenttia.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva67_2048x1365.jpg)
Mitä muinaiset metsästäjä-keräilijät voivat opettaa meille nykymaailman puurtajille ja kuluttajille, kun välissä on satojen tuhansien vuosien työn historia?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Osa-aikatyöllisten määrä on kasvanut tänä vuonna eniten. Työtuntien kasvu on ollut laimeampaa niin kokoaikaisissa kuin myös osa-aikaisissa töissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nieminen/nieminen_tyoaika_artikkeli_2048x1365.jpg)
Korona-ajan arki on vaihdellut sen mukaan, ovatko palkansaajat olleet lähi- vai etätyössä. Kotitöiden ja hoivavastuun jakautuminen näyttää eronneen naisten ja miesten välillä – etenkin perheellisillä. Pandemian alussa etätyö saattoi näyttäytyä auvoisena yhteisenä kotiaikana, mutta kriisin jatkuessa kotityöt ja hoiva nähtiin taakkana ja huonoa omaatuntoa saatettiin kokea joka suuntaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Ylempien toimihenkilöiden ja korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden osuudet painottuivat vuoden 2021 palkansaajissa koronaa edeltäneeseen aikaan nähden.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/lukkarinen/lukkarinen_osaaikatyo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kokemukset kiireestä ja työn kuormituksesta korona-aikana eroavat niin lähi- ja etätyötä tekevien kuin eri alojenkin välillä. Muutokset pandemiaa edeltävään aikaan nähden ovat yleisellä tasolla pieniä, mutta yksittäisten palkansaajien kokemuksissa on viitteitä polarisaatiosta. Joidenkin kohdalla työ on kuormittanut entistä enemmän, toisilla työtilanne on keventynyt.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/parnanen/touko/parnanen_yrittajien_tyollisyys_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronapandemia on heijastunut kielteisesti monen alan työllisyyteen. Kokonaisuudessaan yrittäjien työllisyys on toipunut koronasta hyvin, mutta tietyillä toimialoilla työllisyystilanne on edelleen heikompi. Koronakriisi heijastui naisten yrittäjyyteen selvästi miesyrittäjiä enemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/parnanen/maalis/parnanen_yrittajien_sopeutustoimet_artikkeli_2048x1365.jpg)
Monelle yrittäjälle korona on tarkoittanut työn vähenemistä, lomautuksia tai irtisanomisia. Osa on voinut kuitenkin tehdä liiketoimintaansa muutoksia, joiden turvin selvitä korona-ajasta. Koronakriisin vaikutukset työelämään -kyselyssä selvitettiin pandemian vaikutuksia työhön. Millä tavoin yksinyrittäjät ja työnantajayrittäjät sopeutuivat korona-aikaan?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/taskinen/huhti/taskinen_seniorityolliset_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomessa on vajaat 20 000 seniorityöllistä, Ruotsissa yli kolminkertainen määrä. Tyypillisimmin iäkäs työllinen on miesyrittäjä osa-aikaisessa työssä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Nollatuntisopimukset eivät ole juurikaan yleistyneet vuosien 2018 ja 2021 välillä. Kaikkein yleisimpiä nollatuntisopimukset ovat koronakriisistä kärsineillä majoitus- ja ravitsemisaloilla, ja erityisen paljon tällä sopimustyypillä työskentelee nuoria.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Joka seitsemäs työllinen työskenteli vuonna 2021 koko ajan kotona. Etätyön suosio on jatkunut useimmilla toimialoilla, ja niilläkin aloilla, joilla se on ollut vain osittain mahdollista, on löydetty uusia tapoja työskennellä etänä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työvoimatutkimuksen uudistunut kysymistapa on osaltaan voinut nostaa hiukan yötyöntekijöiden osuutta aiempaan verrattuna.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/kohvakka_saarenmaa/maalis/kohvakka_saarenmaa_verkkomedia_artikkeli_2048x1365.jpg)
Verkkomedian seuraaminen yleistyi erityisesti pandemian alussa – toisena vuotena muutokset pienempiä
Nettitelevisio, uudet äänimediat, somekanavat ja muu verkkomedia saivat paljon uusia käyttäjiä vuonna 2020, mutta toisena pandemiavuonna kasvutahti näyttää hidastuneen. Yksityisiä nettipuheluita soittaneiden osuus jopa väheni. Useampi kuin joka viides nuori käyttää netin deittisovelluksia, ja kaikkiaan deittipalveluilla on yli 360 000 suomalaiskäyttäjää. Verkkomedian ohella myös perinteiset joukkoviestimet ovat keränneet yleisöjä korona-aikana.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Kuntien väliset muutot kerrostaloista pientaloihin ovat lisääntyneet vuosina 2020 ja 2021. Erityisesti 30–40-vuotiaat vaihtavat isompaan asuntoon.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Tieto&trendit-sivustolla tarkasteltiin koronan vaikutuksia viime vuonna yli 30 jutussa. Mitkä aiheet pistivät erityisesti silmään?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva48_2048x1365.jpg)
Koronan vaikutuksia ei yrityksissä nähty erityisen merkittävinä Globaalit arvoketjut ja toimintojen ulkoistaminen -tiedonkeruun mukaan. Pääosin vaikutukset koettiin vähäisiksi tai olemattomiksi. Eroja ilmaantui, kun tarkastelua rajoitettiin yritysten ominaisuuksien, kuten toimialan, mukaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/piela/joulu/piela_joulukerroin_artikkeli_2048x1365.jpg)
Joulunpyhinä mummolat ja matkailukohteet vetävät väkeä. Esimerkiksi tamperelaisista viidennes lähti viime vuonna joulunviettoon muualle, kertoo mobiilidata.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Koronakriisin vaikutusten kokeminen vaihtelee selvästi sukupuolen ja sen mukaan, tekeekö etä- vai lähityötä. Toiset ovat voineet yhdistää uudella tavalla työntekoa ja lastenhoitoa. Asiakastyössä taas on oltu altistumisvaarassa, epävarmuudessa ja jatkuvien muutosten kourissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/paavilainen_etal/paavilainen_vuokramarkkinat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronapandemia myllersi vuokra-asuntomarkkinan, mutta taustalla on pidempiaikaisiakin trendejä. Vuokralla asuminen yleistyi 2010-luvun aikana, ja vuokra-asuntojen tarjonta kasvoi roimasti.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/juuti/syys/juuti_sairaanhoitajien_maastamuutto_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakriisin sukupuolittuneet seuraukset näyttävät erilaisilta riippuen siitä, mitataanko muutoksia palkkasumman tai tehtyjen työtuntien mukaan vaiko työtä vaille jääneiden määrällä. Naisilla ja miehillä työllisyyden muutokset ovat kohdentuneet eri tavoin työn osa- tai kokoaikaisuuden, ammattiaseman ja iän mukaan tarkastelluissa ryhmissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Keväällä 2021 etätyötä tehneistä palkansaajista 90 prosenttia haluaisi tehdä etätyötä jatkossakin vähintään neljäsosan työajastaan. Jo aiemmin etätyötä tehneistä, mutta sitä lisänneistä 66 prosenttia haluaisi tehdä etätyötä enemmän kuin ennen pandemiaa. Tiedot käyvät ilmi Koronan vaikutukset työelämään -tiedonkeruun tuloksista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Etätyö kotoa käsin on yleisintä perheenisien parissa. Kotitalouden koostumuksen mukaan ei kuitenkaan voi tehdä suoraviivaisia johtopäätöksiä, kuinka hyvin kotonatyössä viihdytään. Etä- ja läsnätyön yhdistävän mallin etsiminen työelämässä lienee vasta alkutaipaleellaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva44_2048x1365.jpg)
Pelkästään kotona työskennelleiden osuus on laskenut selvästi. Ei lainkaan niin tehneiden määrä on kasvanut hieman alkuvuodesta.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/andersson/andersson_aland_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tänä vuonna juhlitaan Ahvenanmaan itsehallinnon sataa vuotta. Sekä suurvaltapolitiikka että maantieteellinen sijainti keskellä merta ovat aikojen saatossa muovanneet ahvenanmaalaista yhteiskuntaa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Johtajat tekevät yleensä muita palkansaajia pidempää työviikkoa. Kaikista kokoaikaisista palkansaajista vain 0,4 prosenttia työskentelee 60 tuntia tai enemmän. Säännöllisen työajan hahmottaminen voi joissakin tehtävissä olla hankalaa työn läikkyessä myös vapaa-ajalle.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/haapakangas/touko/haapakangas_perhevakivalta_artikkeli_2048x1365.jpg)
Poliisin tietoon tullut perhe- ja lähisuhdeväkivalta väheni hieman koronavuonna. Eri lähisuhteissa ja ikäryhmissä kehityksen suunta oli erilainen. 5–9-vuotiaisiin lapsiin kohdistunut perheväkivalta väheni eniten, noin viidenneksellä. Korona-ajan kokonaisvaikutukset selviävät vasta viiveellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Kun työvoimatutkimus uudistui alkuvuonna, työllisyysluvut muuttuivat takautuvasti. Lisäksi työmarkkinoita on ravistellut koronavitsaus. Kuinka lukuja pitäisi ymmärtää tässä monimutkaisessa tilanteessa? Sääntö on yksinkertainen: on katsottava niitä lukuja, joita on julkaistu vuoden 2021 maaliskuusta alkaen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Säännöllisesti kotona työskennelleiden osuus nousi jo yli 50 prosenttiin valtiosektorilla, jossa työskenneltiin jo ennen koronaa selvästi eniten etänä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/tuomaala_eljas_1.jpg)
Etätöiden tekemistä ja vapaa-ajan viettoakin palvelevat informaatio- ja viestintäalat ovat selvinneet vaihtelevasti pandemian kurittaessa taloutta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Lisäsikö etätyöhön siirtyminen työtunteja koronavuonna? Yksiselitteisen vastauksen sijaan on pyrittävä tunnistamaan ryhmiä, jotka siirtyivät etätöihin, ja myös katsottava, kuinka paljon keskimääräinen tehty viikkotyötuntimäärä muuttui.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pietilainen_marjut_1.jpg)
Meillä lapsuudenkodista lähdetään pohjoismaiseen tyyliin melko varhain, keskimäärin 21,8-vuotiaina, kun Euroopassa nuoret muuttavat omilleen keskimäärin nelisen vuotta vanhempana. Suomessa naiset muuttavat kotoa pois selvästi aiemmin kuin miehet.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/taskinen_pertti/helmi/taskinen_tyomarkkinat_tyon_puute_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työttömyyden lisäksi koronakriisi on pahentanut piilotyöttömien, enemmän työtunteja haluavien osa-aikaisten ja muidenkin työtä etsivien tilannetta. Työn puutteesta kärsivien EU-maiden kärkipäähän ovat heti suurtyöttömyysmaiden jälkeen nousseet Suomi ja Ruotsi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lehtinen_ilkka_1.jpg)
Koronapandemian alkuhämärässä Ilkka Lehtinen uskaltautui luotaamaan inflaatiokehitystä. Kuinka kävi, ja miksi?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_kristian_1.jpg)
Pikaestimaatti kertoo selvästi odotuksia paremmasta talouskehityksestä koronavuonna. Tieto on auttanut hallintoa, kuluttajia ja yrityksiä toimimaan kriisin keskellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lipasti_laura_1.jpg)
Pandemia ei pysäyttänyt muuttoa kunnasta toiseen. Ennakkotiedot kertovat myös liikahduksista suunnissa: muuttovoittoja ja -tappioita tuli yllättäviin paikkoihin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/kohvakka_saarenmaa/kohvakka_saarenmaa_media_some_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomalaisten mediankäyttö on lisääntynyt ja sosiaalisen median palveluiden käyttö yleistynyt selvästi koronapandemian aikana. Vuonna 2020 some-palveluita käytti 69 prosenttia 16–89-vuotiaista suomalaisista. Monet seniorit ovat tehneet digiloikan ja ryhtyneet esimerkiksi käyttämään some-palveluita, lukemaan verkkouutisia ja seuraamaan nettitelevisiota.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/lipasti/lipasti_kansalaispulssi_tasaarvo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Korona-aika on lisännyt naisilla huolia terveydestä ja hyvinvoinnista, miehillä taas toimeentulosta, kertovat Kansalaispulssi-kyselyn tulokset. Myös epäoikeudenmukaisuuden kokemukset näyttävät kasvaneen hieman, naisilla miehiä useammin. Huoli työn ja perheen yhdistämisestä on yhteinen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Tammikuussa 2020 kaikista työllisistä 15 prosenttia työskenteli säännöllisesti kotona. Marraskuussa osuus oli jo 31 prosenttia.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/weckstrom/weckstrom_korona_kulttuurialat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Pandemian isku kulttuurialoille näkyy liikevaihdossa, palkkasummissa ja työllisyydessä. Tukia on tullut, muuten valopilkut ovat olleet vähissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Voimakkaasti sukupuolen mukaan jakautuneilla työmarkkinoilla naisten työllisyys on kärsinyt koronakriisistä nopeammin – ja ainakin toistaiseksi myös enemmän kuin miesten työllisyys.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Kansalaispulssi-kysely kertoo, että koemme itse noudattavamme ohjeita kuuliaisemmin kuin toiset ihmiset. Asenteissa tapahtuneet muutokset näkyvät pahentuneena koronatilanteena, kirjoittavat Tilastokeskuksen asiantuntijat Tieto&trendit-blogissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/keva/joulu/keva_korona_kriittiset_ammatit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Yhteiskunnan toiminnan ja huoltovarmuuden kannalta kriittisissä ammattiryhmissä työskentelee 735 000 henkilöä. Miten he sijoittuvat eri aloille ja alueille Suomessa?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/konttinen/konttinen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Keväällä alkaneen koronapandemian myötä matkailualojen liikevaihto on pudonnut rajusti ja samalla yritystukien määrä on moninkertaistunut. Lähempi matkailualojen tarkastelu osoittaa, että majoitusalalla tukien kasvu on ollut huomattavasti vaatimattomampaa kuin vaikkapa ravitsemusalalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/sutela/marras/naispalkansaajien_kiire/sutela_suomalaiset_naispalkansaajat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Jatkuvassa kiireessä työskentelevät yleisimmin kreikkalaiset ja saksalaiset. Espanjassa ja Ranskassa melkein puolet työllisistä ei koe kiirettä, Suomessa siltä ei välty juuri kukaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/immonen/loka/immonen_tyomatkat_eu_artikkeli_2048x1365.jpg)
Uuttamaata lukuun ottamatta työmatkat ovat Suomessa hieman lyhempiä kuin EU-maissa keskimäärin. Etätöihin siirtyminen meillä enemmän kuin muualla on vähentänyt entisestään suomalaisten työmatkoihin kuluttamaa aikaa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Altistuminen erilaisille pöpöille on korona-aikana vähentynyt. Työolotutkimuksen tulosten perusteella voi päätellä myös, että sairaana työskentely on yleistynyt – erityisesti kun työpaineet ovat kovat ja pelko työpaikan menettämisestä suuri.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Työntekijöihin ollaan Suomessa eniten yhteydessä työasioissa työajan ulkopuolella. Toisaalta suomalaiset lukevat yleisesti työmeilejään lomalla, vaikka sitä ei heiltä edellytettäisikään.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/taskinen/loka/taskinen_joustot_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomalaisista noin 70 prosenttia kokee työssään, että he voivat päättää joko täysin tai jossain määrin työpäivänsä alkamis- ja päättymisajoista, kun EU:ssa vastaava osuus on 40 prosenttia. Toisaalta Suomessa koetaan muuta EU:ta selvästi enemmän, että työaikoihin vaikuttavat työn sanelemat vaatimukset.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/immonen/syys/immonen_tyomatkat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työmatkaan kuluu Uudellamaalla reilut, muualla Suomessa alle parikymmentä minuuttia. Uudeltamaalta löytyy myös eroja toimihenkilöiden ja työntekijöiden välillä.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/wallenius_kambur/syys/parnanen_tyovoimatutkimus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työvoimatutkimuksen kevään ja kesän tietojen perusteella on jo selvää, että koronakriisistä johtuvat muutokset työllisyydessä eivät ole jääneet vain yksittäisen kuukauden poikkeamaksi. Kriisin vaikutusten tulkinta vaimenevaksi muutokseksi taikka tasomuutokseksi tarkentuu seuraavien kuukausien tietojen valmistuessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/taskinen/syys/taskinen_yotyot_artikkeli_2048x1365.jpg)
Joka neljäs on tehnyt yötöitä alle vuoden. Työvoimatutkimuksen lisäosa kertoo, että yötyössä viivytään harvoin enemmän kuin kymmenen vuotta.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/tahvonen/syys/tahvonen_tulorekisteri_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakeväänkin kehityskulut näkyvät tulorekisterissä. Rekisteristä voidaan tulevaisuudessa tuottaa tietoa yhteiskunnan kehityksestä nopealla aikataululla, mutta työtä rekisterin parissa vielä tarvitaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva49_2048x1365.jpg)
Miehillä on naisia paremmat mahdollisuudet vaikuttaa niin työaikoihinsa, töidensä sisältöön kuin myös työstä saataviin vapaisiin, kertoo vuoden 2019 työvoimatutkimus. Työaikojen järjestelyssä ilmenevät erot eivät ole juurikaan kaventuneet vuosien saatossa. Työolotutkimuksen perusteella kehitys on osittain ollut jopa päinvastaista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Koronakriisi näkyy erityisesti lomautettujen, alityöllisten ja piilotyöttömien määrän kasvuna. Toistaiseksi vaikutuksia on ollut ennen muuta palvelualoihin, joilla osa-aikatyö on yleistä. Toukokuussa osa-aikatyötä teki 373 000 työllistä, mikä oli 82 000 edellisvuotta vähemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Lomautettuja historiallisen paljon, työllisten määrä laskussa, kotona työskentely kasvussa, piilotyöttömyys nousussa. Määräajaksi lomautetut ovat vielä suurimmalta osin työllisiä ja toistaiseksi lomautetut suurelta osin työvoiman ulkopuolella. Tässä koronakevään ensisaldoa työmarkkinoilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Koronakriisi on saanut ennen näkemättömän määrän ihmisiä luopumaan kokonaan työnhausta. Työvoiman ulkopuolella olevia oli huhtikuussa 66 000 enemmän ja piilotyöttömiä 88 000 enemmän kuin vuosi sitten.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pehkonen_sampo_1.jpg)
Koronapandemian tutisuttaessa taloutta monet indikaattorit osoittavat jyrkkää nousua tai laskua. Palkansaajien palkkatuloissa muutos on ollut maltillisempaa. Palkkasummat kasvoivat edellisvuodesta maaliskuussa ja näyttäisivät huhtikuussa pienentyneen pelättyä vähemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Euroopan maiden erilaiset elinkeino- ja työmarkkinarakenteet ja digitalisaation vauhti vaikuttavat siihen, kuinka suurelle osalle työpaikkansa säilyttäneestä väestöstä etätyön tekeminen ylipäänsä on ollut mahdollista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ruuskanen_timo_1.jpg)
Vapaa-aikatutkimuksen perusteella nuorempien ikäluokkien tulisi muuttaa korona-aikana aikaisempia liikuntatottumuksiaan säilyttääkseen aikaisemman harrastamisen volyymin. Vanhempia ikäluokkia korona näyttäisi kohtelevan tässä suhteessa suopeammin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nieminen/nieminen_tyoaika_artikkeli_2048x1365.jpg)
Maakunnista ahtaimmin asutaan muuttovoittoisella Uudellamaalla, jossa joka kymmenes asuntokunnista asui ahtaasti vuonna 2018. Katso vuorovaikutteiselta kartalta oman asuinkuntasi tilanne. Paitsi lapsiperheet etenkin ulkomaalaistaustaiset asuvat muita ahtaammin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Kehityskeskustelut yleistyivät vuoteen 2013 asti, minkä jälkeen tapahtui muutos. Kehityskeskustelut ovat yleisempiä isommissa toimipaikoissa kuin pienissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/leskinen/touko/leskinen_tyovoimareservit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen työllisyys ennätti kasvaa ennen koronakriisiä yhtäjaksoisesti vuodesta 2015 alkaen ja työvoiman ulkopuolella olevien määrä pienentyä vuodesta 2016 alkaen. Talouskasvu veti niin työvoiman ulkopuolelta kuin piilotyöttömistä etenkin 55–64-vuotiaita työhön ja työnhakuun. Työnsaantimahdollisuuksien parantuminen näkyi selvästi myös opiskeluikäisten aktivoitumisena.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Kuluttajien luottamus -tutkimuksen lisäkysymysten tulokset kertovat varsin synkistä työllisyysnäkemyksistä koronapandemian seurauksena. Vaikka lomautusta ja työttömäksi jäämistä ennakoivien palkansaajien ja yrittäjien osuudet vastauksissa ovat pieniä, ovat ne määrällisesti huolestuttavan suuria.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Yrittäjistä 63 prosenttia arvioi koronakriisin vähentäneen ainakin jossain määrin töiden, asiakkaiden tai toimeksiantojen määrää, kertoo kuluttajien luottamus -tutkimus. Iso osa yrittäjistä katsoo silti selviävänsä pandemiasta ilman työttömyyttä. Toisaalta joka kymmenes yrittäjä, mikä vastaa yli 30 000 yrittäjän joukkoa, pitää yritystoimintansa selviytymismahdollisuuksia kriisistä melko tai hyvin epätodennäköisenä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Helmikuu 2020 jää työmarkkinoiden historiaan viimeisenä ”normaalina” kuukautena pitkään aikaan. Kaksijakoisen maaliskuunkaan tiedot eivät vielä anna koko kuvaa koronakriisin kärjistymisestä. Työmarkkinatiedot ensimmäiseltä vuosineljännekseltä ja maaliskuulta julkaistaan 23.4.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Joka kymmenes kaikista asiakastyötä tekevistä kokee virtuaaliyhteyksien korvanneen aiemmin kasvokkain tapahtunutta vuorovaikutusta. Digitaalisten välineiden arkipäiväistyessä virtuaalinen vuorovaikutus oletettavasti lisääntyy tulevaisuudessa. Koronaepidemian jyllätessä kehityksen nopeus voi kiihtyä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Ovatko nuorten työsuhteet nykyään jotain muuta kuin pysyviä kokoaikaisia palkkatyösuhteita? Onko työn epävarmuus lisääntynyt, kun sitä tarkastellaan työnteon tapojen valossa? Anna Pärnänen etsi vastaukset Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen luvuista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/immonen_jere_1.jpg)
Käsitykset omista digitaidoista vaikuttavat yli 50-vuotiaiden palkansaajien haluihin jatkaa työelämässä pidempään. Vauhdista putoamista pelkäävien joukossa halu siirtää eläkkeelle jäämistä lykkäyskorotuksen vuoksi on keskimääräistä vähäisempää, kertoo uusin työolotutkimus.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työllisten määrä kasvoi tammikuussa vuoden takaiseen verrattuna 46 000:lla, ja myös työllisyysasteen trendi harppasi ylöspäin. Muutokset ovat yllättävän, jopa epäuskottavan suuria. Mitä taustalla voisi olla?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/paakkonen/helmi/paakkonen_arki_artikkeli_2048x1365.jpg)
Vaikka valtaosalle suomalaisista arki näyttäytyy yhä mielenkiintoisena, on arki muuttunut 2000-luvun aikana ikävystyttävämmäksi, raskaammaksi ja kiireisemmäksi, kertoo vapaa-aikatutkimus. Sekä ansiotyö että sen puute heijastuvat arjen kokemiseen. Lähes puolet yli 14-vuotiaista koululaisista ja opiskelijoista pitää arkeaan raskaana. Osuus on enemmän kuin kaksinkertaistunut 15 vuodessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Vuoden 2021 alussa toteutuva ikäryhmän laajennus ei vaikuta työllisyysasteeseen, eikä työvoimatilastojen mittarit muutoinkaan siitä liioin värähtäne. Silti kaikkien eläkeläisten vastaaminen tutkimukseen on tärkeää. Näin tarkennamme kuvaa iäkkäimpien työllisyydestä, joka elinajanodotteen noustessa on kasvussa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Muutoksia tulee keruuseen, menetelmään, määritelmiin ja sisältöön. Myös kysymysten muotoilu muuttuu. Parhaillaan Tilastokeskuksessa arvioidaan muutosten vaikutuksia työllisyyttä ja työttömyyttä kuvaaviin tunnuslukuihin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Tilastokeskuksen työolotutkimus kertoo ”millenniaalistumisen” tarinaa jo pitkältä ajalta. Nuoret ovat kautta työolotutkimuksen olleet edelläkävijöitä työn sisällön arvostamisessa – samalla työn sisällön arvottaminen palkkaa tärkeämmäksi on yleistynyt pitkällä aikavälillä kaikenikäisillä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/keyrilainen/keyrilainen_tyoura_artikkeli_2048x1365.jpg)
Perhevapaiden työuravaikutukset koskevat lähinnä naisia, koska he käyttävät suurimman osan perhevapaista. Tilastokeskuksen Työn ja perheen yhteensovittaminen 2018 -tutkimukseen vastanneista naisista enemmistö koki, että perhevapaa ei vaikuttanut työuraan. Korkea-asteen suorittaneet kokivat perhevapaan kuitenkin vaikuttaneen kielteisemmin palkkaan ja uramahdollisuuksiin kuin muut naiset. He myös jättivät yleisemmin etenemismahdollisuudet käyttämättä hoivavastuiden vuoksi verrattuna muihin naisiin tai miehiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nieminen/nieminen_tyoaika_artikkeli_2048x1365.jpg)
Monet vanhemmat kokevat, että työn ja perheen yhteensovittaminen onnistuu melko hyvin. Työaikakysymykset ovat kuitenkin keskeisiä lapsiperheen vanhempien jaksamisen kannalta. Tilastokeskuksen Työn ja perheen yhteensovittaminen 2018 -tutkimuksessa selvitettiin lapsiperheiden vanhempien kokemuksia työaikajoustoista.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/taskinen/marras/taskinen_tyoajatkiky_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kiky-sopimus ei pidentänyt työaikaa miehillä odotetussa määrin. Sopimus tehtiin parantamaan kilpailukykyä perinteisesti miesvaltaisessa vientiteollisuudessa. Koko kansantaloudessa tehtyjä työtunteja on kasvattanut työllisten määrä lisääntyminen.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/lukkarinen/lukkarinen_tyomarkkinavirrat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen työmarkkinoilla on viimeisen kymmenen vuoden aikana tapahtunut suuria muutoksia työllisyydessä. Virtatilastoista käy ilmi, että vuoden 2018 alussa virta työttömyydestä työllisyyteen oli korkeimmillaan ja että vuoden 2018 loppupuolella työllisyyden kasvua ylläpiti ensisijaisesti virta työvoiman ulkopuolelta työllisyyteen. Virta työllisyydestä työttömyyteen on pysynyt suhteellisen vakaana vuosien 2008 ja 2018 välillä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Pelkkä kokoaikatyön puute ei kerro siitä, koetaanko osa-aikatyö kielteisenä ja ei-toivottavana. Osa-aikatyöntekijät voivat pitää työtään mielekkäänä ja merkityksellisenä, vaikka toiveena olisikin kokoaikainen työ.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Nollatuntisopimuksella työskenteleviin lukeutuu yhtäältä opiskelijoita ja eläkeläisiä, joista suurimmalle osalle sopimus käy hyvin. Toisaalta joukossa on niin koko- kuin osa-aikaisia työntekijöitä. Heille ansiotyö on pääasiallinen toiminta, ja toisenlainen sopimus olisi toivotumpi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva17_2048x1365.jpg)
Ero suomalaistaustaisten työllisyysasteeseen on 10 tai 20 prosenttiyksikköä. Luvut selittyvät työllisyyden kriteereillä, tutkimuksen mittausajankohdalla ja vastauskadolla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työvoimatutkimuksen tuottama työllisyysaste on valtakunnan seuratuimpia lukuja, ei vähiten sen vuoksi, että Sipilän hallitus otti keväällä 2015 hallituskauden tavoitteeksi työllisyysasteen noston 72 prosenttiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
ILOn työtilastokokouksen hyväksymä uusi luokitus pureutuu työnteon muutokseen ja merkitsee nykyiseen verrattuna melkoista ajattelu- ja tilastointitapojen mullistusta.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/lukkarinen/lukkarinen_osaaikatyo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Erityisesti parhaassa työiässä olevien suomalaisten vastentahtoinen osa-aikatyö on yleistynyt, mutta myös eläkeiän ylittäneet tekevät yhä enemmän osa-aikatöitä. Osa-aikatyöstä on muodostunut yleinen työmuoto varsinkin naisille. Osa-aikatyöt ovat vahvasti sidoksissa myös toimialaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Tulevina kuukausina nähdään, onko työllisyysasteen trendin kasvun taittuminen hetkellistä vai osa pidempiaikaista kehitystä. Niin tai näin, tarkastelussa ei kannata takertua yhteen lukuun: työllisyysluvuissa on paljon muitakin tärkeitä indikaattoreita, kuten piilotyöttömät ja alityölliset.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/taskinen/yotyo/taskinen_yotyo_tt_vakio_2048x1365.jpg)
Onko Suomi nykyään ”auki yötä päivää”? Työn tekemisen näkökulmasta ei juuri sen enempää kuin ennenkään.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Työttömien aktiivimalli on herättänyt paljon keskustelua, ja ilahduttavasti myös tilastoista. Ihmettelyä on herättänyt työvoimatutkimuksen kriteeri määritellä vain tunnin viikossa työtä tekevä työlliseksi – eihän tunnin työllä kukaan tule toimeen!
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Suomalaiset 15–34-vuotiaat työttömät ovat yllättävän haluttomia muuttamaan työn perässä. Tilastokeskuksen vuoden 2016 työvoimatutkimuksen lisätutkimuksen mukaan työttömistä nuorista naisista miltei 60 prosenttia ja miehistä yli 40 prosenttia ilmoitti, ettei olisi valmis muuttamaan toiselle paikkakunnalle työn takia.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Työllisen määritelmässä tapahtunut muutos vaikutti ensisijaisesti pienten lasten äitien työllisyysasteeseen, sillä Suomessa juuri äidit pitävät suurimman osan vanhempainvapaasta.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Kuinka paljon suomalaisten palkansaajien viikkotyöaika eroaa Saksasta tai EU-maista keskimäärin? Vastausta on etsittävä lukujen lisäksi niiden taustalta. On myös oltava varovainen johtopäätösten tekemisessä.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen ja TEM:n työnvälitystilaston työttömistä työnhakijoista vain 40 prosenttia on samoja henkilöitä.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)