Publicerad: 27.6.2012
Konsumenternas syn på landets ekonomi fördystrades i juni
Konsumenternas förtroende för ekonomin försvagades i juni. Konsumenternas förtroendeindikator var i juni 5,8 medan den i maj var 12,0 och i april 10,4. I juni var förtroendet för ekonomin också svagare än året innan (11,4) och långtidsmedelvärdet (12,9). Uppgifterna framgår av Statistikcentralens konsumentbarometer. För barometern intervjuades 1–18 juni 1 415 personer bosatta i Finland.
Konsumenternas förtroendeindikator
![Konsumenternas förtroendeindikator](kbar_2012_06_2012-06-27_tie_001_sv_001.gif)
Av de fyra delfaktorerna i konsumenternas förtroendeindikator försvagades i juni klart förväntningarna på Finlands ekonomi och arbetslöshetsutvecklingen jämfört med föregående månad. Konsumenternas syn sjönk tillbaka till förra vinterns pessimistiska siffror. Däremot var synen på utvecklingen av den egna ekonomin och de egna möjligheterna att spara nästan oförändrad under försommaren. Av de fyra delfaktorerna i förtroendeindikatorn var bara synen på de egna möjligheterna att spara bättre i juni än på lång sikt i medeltal.
I juni ansåg konsumenterna att tidpunkten inte var gynnsam för att köpa kapitalvaror eller ta lån. Däremot ansåg man att tidpunkten var lämplig för att spara. I juni oroade sig sysselsatta konsumenter ungefär lika mycket som i maj för att själva råka ut för arbetslöshet.
Egen och Finlands ekonomi
I juni trodde 21 procent av konsumenterna att den ekonomiska situationen i Finland blir bättre under det följande året. Klart fler konsumenter, dvs. 40 procent, bedömde för sin del att landets ekonomi försämras. Motsvarande andelar var i maj 32 och 25 procent och i juni i fjol 26 och 30 procent.
I juni litade 24 procent av konsumenterna på att den egna ekonomin förbättras och 13 procent befarade att den blir sämre inom ett år. För ett år sedan var motsvarande andelar 25 och 17 procent.
Konsumenternas förväntningar på den egna ekonomin och Finlands ekonomi om ett år
![Konsumenternas förväntningar på den egna ekonomin och Finlands ekonomi om ett år](kbar_2012_06_2012-06-27_tie_001_sv_002.gif)
Arbetslöshet och inflation
I juni litade 16 procent av konsumenterna på att arbetslösheten minskar i Finland under det följande året. Omkring hälften, dvs. 49 procent, av konsumenterna uppskattade att arbetslösheten ökar. Motsvarande andelar var i maj 21 och 40 procent och för ett år sedan 29 och 30 procent.
I juni antog 16 procent av konsumenterna att risken för arbetslöshet minskat för deras egen del under de senaste månaderna. En lika stor andel, dvs. 16 procent, bedömde att risken ökat. För ett år sedan var dessa andelar 19 och 13 procent. I juni uppskattade 47 procent av de sysselsatta att risken för arbetslöshet var oförändrad och 21 procent upplevde att de inte alls är i farozonen när det gäller att bli arbetslösa.
I juni förutspådde konsumenterna att konsumentpriserna stiger med 2,9 procent under de följande 12 månaderna. Inflationsförväntningarna var för ett år sedan i juni något högre, 3,4 procent. Långtidsmedelvärdet för inflationsförväntningarna är 2,2 procent.
Sparande och låntagning
I juni antog 61 procent av konsumenterna att tidpunkten för att spara var god. Av hushållen hade 63 procent sparat. I maj var motsvarande andel 67 procent. Av hushållen antog 79 procent åter att de kan spara under det följande året.
I juni ansåg 59 procent av konsumenterna att det är fördelaktigt att ta lån. I maj var motsvarande andel 65 procent. I juni planerade lika många som i genomsnitt, dvs. 13 procent av hushållen, att ta lån inom ett år.
Köp av kapitalvaror
Av konsumenterna bedömde 40 procent i juni att det är fördelaktigt att köpa kapitalvaror. Även om konsumtionsplanerna i juni var lägre än i genomsnitt, planerade många hushåll att använda pengar t.ex. till att resa eller skaffa hemelektronik under de följande sex månaderna. Av hushållen avsåg 14 procent att ganska eller mycket säkert köpa bil inom ett år och 7 procent bostad. Motsvarande andelar var i juni i fjol 15 och 6 procent.
Konsumenternas syn på ekonomin
Medeltal 10/1995- | Maxvärde 10/1995- | Minvärde 10/1995- | 06/2011 | 05/2012 | 06/2012 | Utsikter | |
A1 Konsumenternas förtroendeindikator = (B2+B4+B7+D2)/4 | 12,9 | 22,9 | -6,5 | 11,4 | 12,0 | 5,8 | -- |
B2 Egen ekonomi om 12 månader (nettotal) | 8,9 | 14,1 | 2,3 | 5,2 | 7,2 | 6,4 | - |
B4 Finlands ekonomi om 12 månader (nettotal) | 4,4 | 25,3 | -27,1 | -2,9 | 3,0 | -11,1 | -- |
B6 Inflationen om 12 månader (procent) | 2,2 | 4,6 | 0,6 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | |
B7 Arbetslösheten i Finland om 12 månader (nettotal) | 0,3 | 27,6 | -51,1 | -1,3 | -10,7 | -18,4 | -- |
B8 Egen arbetslöshetsrisk nu (nettotal) | 0,9 | 7,6 | -18,8 | 7,1 | -0,7 | 1,1 | +/- |
C1 Tidpunktens fördelaktighet för att köpa kapitalvaror (nettotal) | 20,2 | 41,8 | -14,2 | 10,2 | 3,0 | 8,0 | -- |
C2 Tidpunktens fördelaktighet för att spara (nettotal) | 11,7 | 36,8 | -19,6 | 14,2 | 14,8 | 14,7 | +/- |
C3 Tidpunktens fördelaktighet för att ta lån (nettotal) | 17,5 | 42,0 | -47,1 | 3,4 | 21,4 | 12,1 | - |
D2 Hushållets möjligheter att spara 12 månader framåt (nettotal) | 38,0 | 52,2 | 10,9 | 44,8 | 48,5 | 46,2 | + |
Nettotalet erhålls genom att vikta svarsalternativen och subtrahera den procentuella andelen nekande svar från den procentuella andelen jakande svar på en fråga. Konsumenternas förtroendeindikator beräknas som ett genomsnitt av delfaktorernas nettotal. Nettotalen och förtroendeindikatorn kan variera mellan -100 och +100, ju högre (positiv) siffra desto mer optimistisk är synen på ekonomin.
Förklaringar till kolumnen “ Utsikter ”: ++ Mycket goda utsikter, + Goda utsikter, +/- Neutrala utsikter, - Dåliga utsikter, -- Mycket dåliga utsikter. Nettotalets avvikelse från medeltalet har jämförts med standardavvikelsen.
Undersökningens population och urval
Till populationen i konsumentbarometern hör 4,4 miljoner personer i åldern 15–84 år och 2,6 miljoner hushåll i Finland. Populationen utvidgades i januari 2012 till att omfatta personer i åldern 75–84 år. Undersökningens bruttourvalsstorlek är 2 350 personer varje månad (tidigare 2 200 personer).
I juni var bortfallet av svar 39,8 procent. Bortfallet omfattar förutom dem som vägrat eller annars var förhindrade att delta i undersökningen också dem man inte kunnat nå.
Förtroendeindikatorns värde uppskattas ha försämrats med drygt en enhet fr.o.m. januari 2012 sedan populationen utvidgades till att omfatta 75–84-åringar.
EU-resultat
Alla EU-länders (säsongrensade) barometerresultat publiceras på EU-kommissionens webbplats: European Commission, DG ECFIN, Business and Consumer Survey Results; http://ec.europa.eu/economy_finance/db_indicators/surveys/index_en.htm
Källa: Konsumentbarometern 2012, juni. Statistikcentralen
Förfrågningar: Pertti Kangassalo 09 1734 3598, Tara Junes 09 1734 3503, kuluttaja.barometri@stat.fi
Ansvarig statistikdirektör: Riitta Harala
Publikationen i pdf-format (453,5 kB)
- Översikter
-
- 1. Metoden för konsumentbarometern (27.6.2012)
- Tabeller
-
Tabeller i databaser
Plocka ut de uppgifter som du behöver till tabeller, visa uppgifterna som diagram eller ladda ned data.
Tabellbilagor
- Tabellbilaga 1. Konsumenternas syn och avsikter (27.6.2012)
- Figurer
-
- Figurbilaga 1. Konsumenternas förtroendeindikator (27.6.2012)
- Figurbilaga 2. Mikro- och makroindikatorerna (27.6.2012)
- Figurbilaga 3. Egen ekonomi (27.6.2012)
- Figurbilaga 4. Finlands ekonomi (27.6.2012)
- Figurbilaga 5. Inflationen (27.6.2012)
- Figurbilaga 6. Arbetslösheten (27.6.2012)
- Figurbilaga 7. Tidpunktens fördelaktighet för att (27.6.2012)
- Figurbilaga 8. Hushållets penningsituation (27.6.2012)
- Figurbilaga 9. Hushållets avsikter att ta lån, inom 12 månader (27.6.2012)
- Figurbilaga 10. Köp av kapitalvaror, 12 månader framåt vs 12 månader bakåt (27.6.2012)
- Figurbilaga 11. Hushållets avsikter att köpa, inom 12 månader (27.6.2012)
Uppdaterad 27.6.2012
Finlands officiella statistik (FOS):
Konsumenternas förtroende [e-publikation].
ISSN=2669-8870. juni 2012. Helsingfors: Statistikcentralen [hänvisat: 18.8.2024].
Åtkomstsätt: http://www.stat.fi/til/kbar/2012/06/kbar_2012_06_2012-06-27_tie_001_sv.html