EU-maiden työllisyys on viime vuosina noussut ja työttömyys pysynyt ennallaan. Suomessa tilanne on toinen: työttömyys on noussut EU-maista toiseksi nopeimmin viimeksi kuluneen vuoden aikana.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Yötyötä tekee joka kuudes työllinen
Kaikista työllisistä 435 000 eli 17 prosenttia työskentelee päätyössään iltayhdentoista ja aamukuuden välillä joko usein tai joskus, kertovat työvoimatutkimuksen tiedot vuodelta 2021.
Uusimmat tiedot eivät ole suoraan vertailukelpoisia aiempien vuosien kanssa, koska kysymistapa muuttui vuoden 2021 alussa työvoimatutkimuksen uudistuksen yhteydessä.
Vuoden 2021 tiedot kertovat, työskenteleekö henkilö yöllä usein, joskus tai ei juuri lainkaan. Aiemmin tiedusteltiin yötyöskentelyä edellisen neljän viikon aikana.
Aiempien tietojen perusteella voidaan sanoa, että koronan puhjetessa vuonna 2020 syntyi pieni ”suvanto” myös yötöihin: yöllä työskentelevien osuus aleni 13,4 prosenttiin edellisen vuoden 14,7 prosentista.
Nykyinen kysymysmuoto kuvaa pidempää jaksoa kuin ennen, mikä oletettavasti lisää yötyön tekijöiden määrää. Samalla se kuvaa paremmin henkilön tavanomaista tilannetta.
Kaikki tiedot koskevat päätyötä, eli sivutöiden yötöitä ei ole mukana tarkastelussa.
Palkansaajilla eroa toimialan ja sukupuolen mukaan
Kuviossa 1 nähdään toimialat, joilla öiseen aikaan työskenteleviä palkansaajia on eniten. Naisten ja miesten osuudet ovat eriteltyinä toimialoittain. Mukaan on otettu toimialat, joilla yötöitä pakertaa määrällisesti eniten palkansaajia.
Koska tulokset aiemmilta vuosilta eivät ole täysin vertailukelpoisia vuoden 2021 tietoihin, niin aikasarjaa ei ole mielekästä esittää.
Kun katsoo aiempia tietoja, voi kuitenkin huomata, että ero yötyötä tekevien työllisten määrässä sosiaali- ja terveyspalveluissa ja teollisuudessa on pysynyt karkeasti ottaen entisellään.
Myös kuljetusalalla yötyötä tekeviä palkansaajia on ollut jonkin verran vähemmän kuin sosiaali- ja terveysalalla.
Toisaalta tavaraa liikkuu öiseen aikaan niin, että kuljetusalalla ollaan suhteellisesti ottaen ylivoimaisesti eniten yötöissä. Lähes puolet alan palkansaajista tekee töitä yöllä ainakin silloin tällöin.
Iso osa palkansaajien yötyöstä vuorotyötä
Huomattava osa eli 57 prosenttia (206 000) yötyötä tekevistä palkansaajista tekee vuorotyötä.
43 prosenttia tekee yötyötä lähinnä omien työaikajärjestelyjensä perusteella. Tähän ryhmään kuuluu enimmäkseen normaalia viikkotyöaikaa tekeviä (93 000), mutta myös vuosityöaikaa noudattavia (13 000) sekä urakkatyötä tekeviä (10 000).
Työsopimusten työaikajärjestelyistä julkaistaan erikseen kokeellinen tilasto ja artikkeli 4.4.2022.
Yrittäjämiehet useimmin yölläkin töissä
Kokonaisuudessaan öiseen aikaan työskentely on selvästi yleisempää palkansaajamiehillä (20,6 prosenttia) kuin palkansaajanaisilla (12,3 prosenttia). Ero korostuu, kun mukaan otetaan yrittäjät.
Yrittäjämiehistä lähes viidennes käyttää yöaikaa työskentelyyn ainakin joskus. Naisilla ammattiaseman mukainen ero on hiukan pienempi. (Kuvio 2)
Vuonna 2021 yhteensä 21,5 prosenttia yrittäjistä työskenteli yöllä usein tai joskus. Vuodelta 2019 julkaistujen tulosten mukaan yrittäjistä 19 prosenttia oli tehnyt yötöitä viimeisen neljän viikon aikana.
Muutos ei välttämättä kerro, että yötyötä tekevien yrittäjien osuus olisi noussut kahdessa vuodessa. Tarkastelujakson pituudella, eli sillä onko se viimeiset neljä viikkoa vai tavanomainen työtilanne, on jonkin verran vaikutusta.
Vaikutus on kuitenkin isossa kuvassa hyvin pieni. Yleensä yötyötä tekevät ovat tehneet sitä myös äskettäin eli viimeisen neljän viikon aikana.
Yötöissä usein vai joskus?
Palataan lopuksi alussa esiin tulleeseen yötyön luokittelutapaan: tehdäänkö yöllä töitä usein vai joskus?
Vuoden 2021 osalta vastaus on, että selvä enemmistö (62 %) yötyötä tekevistä työskentelee joskus ja vähemmistö (38 %) usein.
Ainakaan isommissa ryhmissä ei löydy poikkeuksia tähän, mutta esimerkiksi terveys- ja sosiaalipalveluissa osuudet tulevat lähemmäksi toisiaan (46 % usein, 54 % joskus). Tämä johtuu hyvin todennäköisesti säännöllisestä vuorotyöstä.
Mikään eksakti mittari usein-joskus-jaottelu ei ole senkään vuoksi, että eri ihmisillä on erilainen mielikuva siitä, mitä useus on.
Näinkin ilmaistuna se kuitenkin antaa suuntaviivaa epäsosiaaliseen kellonaikaan tehtävään työhön, kuten että reilusti yli 100 000 palkansaajaa työskentelee klo 23–06 ainakin silloin tällöin olematta vuorotöissä.
Kirjoittaja työskentelee työvoimatutkimuksen yliaktuaarina Tilastokeskuksen Työelämä ja palkat -ryhmässä.
Lue samasta aiheesta:
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/pitkanen/loka/pitkanen_taiteilijat_artikkeli_1200x800.jpg)
Työvoimatutkimuksen mukaan sivutyötä tehneiden osuus työllisistä on Suomessa kasvanut jo pidempään ollen reilut viisi prosenttia vuonna 2023. Sivutyön tekijät ovat tyypillisesti yrittäjiä ja työskentelevät päätyössään tavallista useammin osa-aikaisesti. Viime vuonna 80 prosenttia sivutyötä tehneistä toimi yksityisellä sektorilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva36_2048x1365.jpg)
Tutkimus työelämän vaatimista taidoista kertoo eroista sukupuolten ja koulutusasteiden välillä. Digilaitteet hallitsevat kuitenkin jo useimpien työntekoa. Raskasta ruumiillista työtä tekee joka viides, sorminäppäryyttä edellyttävät joka kymmenennen työtehtävät.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva49_2048x1365.jpg)
Pandemia iski aikuiskoulutukseen osallistumiseen ja koulutussuunnitelmiin, erityisesti vaikutuksia kokivat naiset ja nuoret aikuiset. Samat ryhmät löysivät kuitenkin myös vaihtoehtoisia oppimisen muotoja.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/lukkarinen/lukkarinen_osaaikatyo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työvoiman vuokraamisen kautta ovat työllistyneet etenkin nuoret ja ulkomaalaistaustaiset, joilla on vähän työkokemusta tai joiden voi olla muuten hankalaa löytää työtä. Kiinnostus vuokratyötietoihin on lisääntynyt, vaikka vuokratyön osuus palkkatyöstä on edelleen melko pieni.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/parnanen/maalis/parnanen_yrittajien_sopeutustoimet_artikkeli_2048x1365.jpg)
Merkittävimpiä pandemia-ajan yritystukia saaneilla yrityksillä oli muita suurempia vaikeuksia pitää kiinni työntekijöistään. Sen sijaan ravitsemusalalle kohdennetun ravintolatuen vastaanottajilla tilanne on ollut suotuisampi. Tulorekisterin palkansaaja-aineiston yhdistäminen yritystukitilaston yritysaineistoon mahdollistaa tukiohjelmien ja työpaikkojen säilyvyyden välisen yhteyden tarkastelun.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/moilanen/elok/moilanen_tulorekisteri_artikkeli_2048x1365.jpg)
Jo olemassa olevaa tietovarallisuutta voidaan hyödyntää yhdistämällä yksikköaineistoja – ja näin tuottaa uutta tilastotietoa tiedonantajia kuormittamatta. Esimerkiksi yritystukiaineiston yhdistäminen liikevaihdon suhdannetietoihin paljastaa, että keskeisiin tukiohjelmiin osallistuneista yrityksistä parhaiten pandemia-ajasta selvisivät häiriörahoitusta saaneet. Niillä saattoi kuitenkin olla myös muita paremmat lähtökohdat.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/nieminen_kristiina_1.jpg)
Rajoitukset, tarjonnan väheneminen ja hintojen nousu ovat heijastuneet kotitalouksien kulutukseen, jossa on tapahtunut ennennäkemättömiä muutoksia.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/taskinen/elo/taskinen_etatyo_kotona_tyoskentely_artikkeli_1200x800.jpg)
Kansainvälisen työvoimatutkimuksen mukaan Suomessa tehtiin Euroopan maista viidenneksi eniten etätöitä vuonna 2022. Vertailun kärkisijalla oli Alankomaat. Myös Ruotsi, Norja ja Islanti olivat Suomen edellä. Toisaalta etätyön säännöllisyydessä kärkimaa oli Irlanti ja heti toisena Suomi.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/taskinen_heikura/elokuu/taskinen_heikura_sairauspoissaolot_artikkeli_1200x800.jpg)
Keskimäärin 168 000 palkansaajaa – eli reilut seitsemän prosenttia palkansaajista – oli vuonna 2022 työviikon aikana sairauden takia poissa töistä, joko osan viikkoa tai koko viikon. Näistä enemmistö oli lyhyitä poissaoloja. Vuoden 2022 työvoimatutkimuksen tietojen perusteella sairauspoissaolot vaihtelevat hyvinkin paljon ammattiryhmittäin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/baumgartner_raijas/baumgartner_raijas_maahanmuuttajien_tyollisyys_artikkeli_1200x800.jpg)
Muutoksen suuruuteen on voinut vaikuttaa moni samanaikainen tekijä pandemiasta työvoimatutkimuksen sisältö- ja menetelmämuutokseen. Eri mittarit kertovat kuitenkin samansuuntaisesta myönteisestä kehityksestä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Naisten töihin patistelun sijaan pitäisi kantaa huolta siitä, miksei miesten työllisyys ole talouden hyvästä nosteesta huolimatta kasvanut ikähaitarin keskimmäisissä ikäryhmissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva33_2048x1365.jpg)
Yritysten henkilöstökoulutus -tilaston viimeisin viitevuosi osui vuoteen 2020, jolloin koronavirus alkoi alkuvuodesta levitä maailmanlaajuisesti. Pandemian seurauksena osaamisen kehittäminen väheni yrityksissä. Suomessa osaamisen kehittämisen indikaattorit putosivat huomattavasti.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva36_2048x1365.jpg)
Uusi kokeellinen tilasto tarjoaa nopeammin tarkkaa alueittaista ja kansalaisuuden mukaista tietoa työllisyydestä. Rekisteritietoon perustuva kokeellinen tilasto ei tavoita kaikkia yrittäjiä, joten työllisten määrä jää pienemmäksi kuin työvoimatutkimuksessa. Lukujen kausivaihtelu on silti samansuuntaista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva49_2048x1365.jpg)
Vuonna 2022 työllisistä joka kymmenes työskenteli koronarajoitusten jo hellitettyä yhä koko työajan kotona. Useimmilla toimialoilla etätyötä tekevien määrä hieman väheni edellisvuodesta. Monessa maakunnassa etätyötä tekeviä oli entistä enemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työvoimatutkimuksen kuukausitiedote ilmoittaa jatkossa työllisyysasteen 20–64-vuotiaissa 15–64-vuotiaiden sijaan. Kun vanhimmat ja nuorimmat ikäryhmät jätetään pois, työllisyysasteen tavoitteeksi tuskin riittää jo saavutettu 75 prosenttia.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/pitkanen/marras/pitkanen_esittäva_taide_kotona_artikkeli_2048x1365.jpg)
Esittävän taiteen digiseuraaminen kasvoi pandemia-aikana marginaali-ilmiöstä kulttuuriharrastamisen henkireiäksi. Ilmiö herätti tilastoijatkin. Onko teatterin, tanssin ja elävän musiikin seuraaminen kotisohvilta tullut jäädäkseen, vai näivettyykö ilmiö hengiltä, kun kulttuurista voi taas palata nauttimaan paikan päällä?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Osa-aikatyöllisten määrä on kasvanut tänä vuonna eniten. Työtuntien kasvu on ollut laimeampaa niin kokoaikaisissa kuin myös osa-aikaisissa töissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/kumpu/heina/kumpu_siiri_vapaa-ajan_matkat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Onko matkailu Suomessa ollut vain korvike ulkomaanmatkoille, vai onko suhteemme kotimaanmatkailuun syventynyt pysyvästi?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nieminen/nieminen_tyoaika_artikkeli_2048x1365.jpg)
Korona-ajan arki on vaihdellut sen mukaan, ovatko palkansaajat olleet lähi- vai etätyössä. Kotitöiden ja hoivavastuun jakautuminen näyttää eronneen naisten ja miesten välillä – etenkin perheellisillä. Pandemian alussa etätyö saattoi näyttäytyä auvoisena yhteisenä kotiaikana, mutta kriisin jatkuessa kotityöt ja hoiva nähtiin taakkana ja huonoa omaatuntoa saatettiin kokea joka suuntaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Ylempien toimihenkilöiden ja korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden osuudet painottuivat vuoden 2021 palkansaajissa koronaa edeltäneeseen aikaan nähden.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/pietilainen/touko/pietilainen_vakivallasta_tarvitaan_tilastotietoa_artikkeli_2048x1365.jpg)
Vasta eri näkökulmat huomioivan tiedon avulla väkivalta tulee ilmiönä näkyväksi, jolloin sen vakavuus ja seuraukset voidaan tiedostaa ja siihen pystytään aktiivisesti puuttumaan. Korona-ajan poikkeuksellisuus osoittaa ilmiön säännöllisen ja myös kriisiajat kattavan tilastoinnin tärkeyden.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/lukkarinen/lukkarinen_osaaikatyo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kokemukset kiireestä ja työn kuormituksesta korona-aikana eroavat niin lähi- ja etätyötä tekevien kuin eri alojenkin välillä. Muutokset pandemiaa edeltävään aikaan nähden ovat yleisellä tasolla pieniä, mutta yksittäisten palkansaajien kokemuksissa on viitteitä polarisaatiosta. Joidenkin kohdalla työ on kuormittanut entistä enemmän, toisilla työtilanne on keventynyt.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/taskinen/huhti/taskinen_seniorityolliset_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomessa on vajaat 20 000 seniorityöllistä, Ruotsissa yli kolminkertainen määrä. Tyypillisimmin iäkäs työllinen on miesyrittäjä osa-aikaisessa työssä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/pietilainen_haapakangas_nasi/huhti/pietilainen_haapakangas_nasi_lahisuhdevakivalta_artikkeli_2048x1365.jpg)
Lähisuhdeväkivalta ei erityisesti lisääntynyt ensimmäisenä koronavuonna, kertovat poliisin tietoon tulleisiin rikoksiin pohjautuvat tilastot. Uhreista suurin osa oli naisia. Rikosuhritutkimuksen mukaan väkivaltakokemukset ovat koronarajoitusten myötä vähentyneet. Kevään 2020 koronatilanne heijastui osin vastaajien kokemuksiin parisuhdeväkivallasta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Nollatuntisopimukset eivät ole juurikaan yleistyneet vuosien 2018 ja 2021 välillä. Kaikkein yleisimpiä nollatuntisopimukset ovat koronakriisistä kärsineillä majoitus- ja ravitsemisaloilla, ja erityisen paljon tällä sopimustyypillä työskentelee nuoria.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/sutela/huhti/sutela_tyosuhdetyyppi_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työsopimuksen työaikatyypit vaihtelevat aloittain ja sen myötä myös sukupuolten välillä. Kaksi kolmesta palkansaajasta tekee kiinteää viikkotyöaikaa. Ns. nollatuntisopimuksissa ei ole suurta eroa miesten ja naisten välillä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Joka seitsemäs työllinen työskenteli vuonna 2021 koko ajan kotona. Etätyön suosio on jatkunut useimmilla toimialoilla, ja niilläkin aloilla, joilla se on ollut vain osittain mahdollista, on löydetty uusia tapoja työskennellä etänä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/kohvakka_saarenmaa/maalis/kohvakka_saarenmaa_verkkomedia_artikkeli_2048x1365.jpg)
Verkkomedian seuraaminen yleistyi erityisesti pandemian alussa – toisena vuotena muutokset pienempiä
Nettitelevisio, uudet äänimediat, somekanavat ja muu verkkomedia saivat paljon uusia käyttäjiä vuonna 2020, mutta toisena pandemiavuonna kasvutahti näyttää hidastuneen. Yksityisiä nettipuheluita soittaneiden osuus jopa väheni. Useampi kuin joka viides nuori käyttää netin deittisovelluksia, ja kaikkiaan deittipalveluilla on yli 360 000 suomalaiskäyttäjää. Verkkomedian ohella myös perinteiset joukkoviestimet ovat keränneet yleisöjä korona-aikana.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pirtonen_heidi_1.jpg)
Suomen yhdyskuntajätteen määrä – 596 kiloa asukasta kohti vuonna 2020 – ei juuri imartele: EU-keskiarvo per asukas oli vain 505 kiloa. Jätteiden vähentämisen ja kierrätyksen edistämisen edellyttämät muutokset vaativat tuekseen avointa faktapohjaista keskustelua ja viime kädessä arjen tekoja meiltä kaikilta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Kuntien väliset muutot kerrostaloista pientaloihin ovat lisääntyneet vuosina 2020 ja 2021. Erityisesti 30–40-vuotiaat vaihtavat isompaan asuntoon.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva26_2048x1365.jpg)
Leimakirveet heiluvat somessa, mutta kahtiajakojen molempia puolia voi ymmärtää. Nykyinen keskustelukulttuuri saa pohtivaiseksi bloggaajan, joka on lueskellut Lasse Lehtisen kirjaa sadan vuoden takaisesta Suomesta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Tieto&trendit-sivustolla tarkasteltiin koronan vaikutuksia viime vuonna yli 30 jutussa. Mitkä aiheet pistivät erityisesti silmään?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva48_2048x1365.jpg)
Koronan vaikutuksia ei yrityksissä nähty erityisen merkittävinä Globaalit arvoketjut ja toimintojen ulkoistaminen -tiedonkeruun mukaan. Pääosin vaikutukset koettiin vähäisiksi tai olemattomiksi. Eroja ilmaantui, kun tarkastelua rajoitettiin yritysten ominaisuuksien, kuten toimialan, mukaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lehtinen_ilkka_1.jpg)
Kuluttajahintaindeksi mittaa hintojen muutosta, ei hintatasoa, Ilkka Lehtinen muistuttaa. Tällä on ratkaiseva merkitys pohdittaessa, onko korkea inflaatio vain väliaikaista, kuten keskuspankkiirit ja ekonomistit ympäri Eurooppaa vakuuttelevat.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/piela/joulu/piela_joulukerroin_artikkeli_2048x1365.jpg)
Joulunpyhinä mummolat ja matkailukohteet vetävät väkeä. Esimerkiksi tamperelaisista viidennes lähti viime vuonna joulunviettoon muualle, kertoo mobiilidata.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Koronakriisin vaikutusten kokeminen vaihtelee selvästi sukupuolen ja sen mukaan, tekeekö etä- vai lähityötä. Toiset ovat voineet yhdistää uudella tavalla työntekoa ja lastenhoitoa. Asiakastyössä taas on oltu altistumisvaarassa, epävarmuudessa ja jatkuvien muutosten kourissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/paavilainen_etal/paavilainen_vuokramarkkinat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronapandemia myllersi vuokra-asuntomarkkinan, mutta taustalla on pidempiaikaisiakin trendejä. Vuokralla asuminen yleistyi 2010-luvun aikana, ja vuokra-asuntojen tarjonta kasvoi roimasti.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_kristian_1.jpg)
Globalisoitumisasteeltaan poikkeuksellinen valtio on vaikea tapaus kansantalouden tilinpidolle. Irlannin tilastoviranomainen laskee nykyään myös irlantilaisten omaa taloudellista toimeliaisuutta kuvaavaa indikaattoria, joka kertoo tutumpaa tarinaa pandemian vaikutuksista.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/huomo/marras/huomo_lasten_muutot_artikkeli_2048x1365.jpg)
Pandemia etätöineen myllersi ainakin tilapäisesti joitakin muuttotrendejä. Lapsiperheiden suuntautuminen suurten kaupunkien kehyskuntiin on kuitenkin jatkunut jo pitkään – syinä työpaikat, palvelut, koulut ja kulkuyhteydet.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/juuti/syys/juuti_sairaanhoitajien_maastamuutto_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakriisin sukupuolittuneet seuraukset näyttävät erilaisilta riippuen siitä, mitataanko muutoksia palkkasumman tai tehtyjen työtuntien mukaan vaiko työtä vaille jääneiden määrällä. Naisilla ja miehillä työllisyyden muutokset ovat kohdentuneet eri tavoin työn osa- tai kokoaikaisuuden, ammattiaseman ja iän mukaan tarkastelluissa ryhmissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Kesätöiden loppumisen jälkeen työllisyys kääntyi laskuun. Onko jo syytä huoleen?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nummila/nummila_ansiotason_nousu_artikkeli_2048x1365.jpg)
Rokotevastainen liikehdintä herättää nyt voimakkaita tunteita ja vastakkainasettelua. Mikä osuus salaliittoteorioilla ja tiede-epäilyllä on rokotevastaisuuden innoittajina? Mistä erilaiset salaliittoteoriat kumpuavat? Ja miten niihin tulisi suhtautua?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva33_2048x1365.jpg)
Kevytyrittäjien määrä lisääntyi viime vuonna kymmenellä prosentilla edellisvuodesta. Palkkaa tai työkorvausta laskutuspalvelun kautta vähintään kerran vuoden aikana saaneita kevytyrittäjiä oli vuonna 2020 kaikkiaan noin 44 300. Valtaosalla oli myös jokin muu palkkatyö.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kokkonen_matti_1.jpg)
Auto halutaan edelleen pysyvästi omaan käyttöön. Koronavuonna 2020 vuokra-autojen määrä väheni tuntuvasti.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Etätyö kotoa käsin on yleisintä perheenisien parissa. Kotitalouden koostumuksen mukaan ei kuitenkaan voi tehdä suoraviivaisia johtopäätöksiä, kuinka hyvin kotonatyössä viihdytään. Etä- ja läsnätyön yhdistävän mallin etsiminen työelämässä lienee vasta alkutaipaleellaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva44_2048x1365.jpg)
Pelkästään kotona työskennelleiden osuus on laskenut selvästi. Ei lainkaan niin tehneiden määrä on kasvanut hieman alkuvuodesta.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/kananen/syys/kananen_opiskelijoiden_jaksaminen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Ajallisesti mitattuna koronan vaikutus opiskelu- ja työelämään on täysin eri. Puolentoista vuoden jakso verrattuna työvuosiin ja opiskeluaikaan asettuu hyvin erilaiseen mittakaavaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/tuomaala/elo/tuomaala_hultin_artikkeli_1200x800.jpg)
Tilastolaitoksemme ensimmäinen naispuolinen aktuaari oli merkittävä vaikuttaja Suomessa 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa. Hän toimi 16 vuotta kansanedustajana mutta reilusti pidempään Tilastollisessa päätoimistossa, jossa hän muun muassa laati köyhäinhoitotilastoja ja vaalitilastoja. Hän myös kartoitti yötyötä tekevien naisten määrää ja työolosuhteita Teollisuushallituksen toimesta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva9_2048x1365.jpg)
Suomessa julkisyhteisöillä on rahoitusvaroja selvästi enemmän kuin velkaa. Rahoitusvarat ja velat ovat kuitenkin jakautuneet epätasaisesti julkisyhteisöjen sektoreiden välillä. Rahoitusvarat ovat kasvaneet finanssikriisistä vuodesta 2008 lähtien melko tasaisesti, ja reilun kahdentoista vuoden jälkeen ne ovat yhteensä yli 190 miljardia euroa korkeammalla tasolla. Korona on kuitenkin tuonut rahoitusvaroihin ja velkoihin myös suuria vaihteluita.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/hoffren_jukka_1.jpg)
Suomi pitää eilen alkaneessa kokouksessa kiinni Agenda 2030:sta ja vastustaa heikennyksiä sen tavoitteisiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Johtajat tekevät yleensä muita palkansaajia pidempää työviikkoa. Kaikista kokoaikaisista palkansaajista vain 0,4 prosenttia työskentelee 60 tuntia tai enemmän. Säännöllisen työajan hahmottaminen voi joissakin tehtävissä olla hankalaa työn läikkyessä myös vapaa-ajalle.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva45_2048x1365.jpg)
Korona-aika on vaikuttanut asuntomarkkinaan monella tavoin: kaupunkien vetovoima on säilynyt ja kiinnostus omakotitaloasumiseen ja rivitalokoteihin on kasvanut. Yksinasuvien määrän kasvu pitää yllä pienten kaupunkiasuntojen kysyntää, mutta myös isommat asunnot kiinnostavat ostajia aiempaa enemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Kun työvoimatutkimus uudistui alkuvuonna, työllisyysluvut muuttuivat takautuvasti. Lisäksi työmarkkinoita on ravistellut koronavitsaus. Kuinka lukuja pitäisi ymmärtää tässä monimutkaisessa tilanteessa? Sääntö on yksinkertainen: on katsottava niitä lukuja, joita on julkaistu vuoden 2021 maaliskuusta alkaen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Säännöllisesti kotona työskennelleiden osuus nousi jo yli 50 prosenttiin valtiosektorilla, jossa työskenneltiin jo ennen koronaa selvästi eniten etänä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/tuomaala_eljas_1.jpg)
Etätöiden tekemistä ja vapaa-ajan viettoakin palvelevat informaatio- ja viestintäalat ovat selvinneet vaihtelevasti pandemian kurittaessa taloutta.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/kohvakka_saarenmaa/kohvakka_saarenmaa_some_hairinta_artikkeli_2048x1365.jpg)
Joka toinen sosiaalisen median käyttäjä näkee verkossa vihapuhetta. Nettikiusaaminen ja epäasialliset lähestymiset puolestaan rasittavat erityisesti nuoria. Tilastokeskus on kartoittanut suomalaisten kokemaa nettihäirintää ja verkossa havaitsemia vihamielisiä viestejä nyt kolmena vuotena.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kuusisto_tapio_1.jpg)
Talous supistui pahimpia pelkoja maltillisemmin viime vuonna, mutta Suomen harmaantuminen jatkuu. Koronakriisin seurauksena talouden uudistumistakin tapahtuu.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Kriisin aikana nuorten naisten työllisyys on heikentynyt enemmän kuin miesten, mutta naisten voi katsoa investoivan tulevaisuuteen panostamalla opiskeluun.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lehtinen_ilkka_1.jpg)
Vielä keväällä pelättiin, että koronakriisi lamauttaa asuntojen myynnin ja rakentamisen. Isku jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi ja vuosi 2020 historiaan asuntojen vilkkaana myynti- ja rakentamisvuotena.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Lisäsikö etätyöhön siirtyminen työtunteja koronavuonna? Yksiselitteisen vastauksen sijaan on pyrittävä tunnistamaan ryhmiä, jotka siirtyivät etätöihin, ja myös katsottava, kuinka paljon keskimääräinen tehty viikkotyötuntimäärä muuttui.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/taskinen_pertti/helmi/taskinen_tyomarkkinat_tyon_puute_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työttömyyden lisäksi koronakriisi on pahentanut piilotyöttömien, enemmän työtunteja haluavien osa-aikaisten ja muidenkin työtä etsivien tilannetta. Työn puutteesta kärsivien EU-maiden kärkipäähän ovat heti suurtyöttömyysmaiden jälkeen nousseet Suomi ja Ruotsi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lehtinen_ilkka_1.jpg)
Koronapandemian alkuhämärässä Ilkka Lehtinen uskaltautui luotaamaan inflaatiokehitystä. Kuinka kävi, ja miksi?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_kristian_1.jpg)
Pikaestimaatti kertoo selvästi odotuksia paremmasta talouskehityksestä koronavuonna. Tieto on auttanut hallintoa, kuluttajia ja yrityksiä toimimaan kriisin keskellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lipasti_laura_1.jpg)
Pandemia ei pysäyttänyt muuttoa kunnasta toiseen. Ennakkotiedot kertovat myös liikahduksista suunnissa: muuttovoittoja ja -tappioita tuli yllättäviin paikkoihin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/kohvakka_saarenmaa/kohvakka_saarenmaa_media_some_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomalaisten mediankäyttö on lisääntynyt ja sosiaalisen median palveluiden käyttö yleistynyt selvästi koronapandemian aikana. Vuonna 2020 some-palveluita käytti 69 prosenttia 16–89-vuotiaista suomalaisista. Monet seniorit ovat tehneet digiloikan ja ryhtyneet esimerkiksi käyttämään some-palveluita, lukemaan verkkouutisia ja seuraamaan nettitelevisiota.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/lipasti/lipasti_kansalaispulssi_tasaarvo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Korona-aika on lisännyt naisilla huolia terveydestä ja hyvinvoinnista, miehillä taas toimeentulosta, kertovat Kansalaispulssi-kyselyn tulokset. Myös epäoikeudenmukaisuuden kokemukset näyttävät kasvaneen hieman, naisilla miehiä useammin. Huoli työn ja perheen yhdistämisestä on yhteinen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Tammikuussa 2020 kaikista työllisistä 15 prosenttia työskenteli säännöllisesti kotona. Marraskuussa osuus oli jo 31 prosenttia.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/weckstrom/weckstrom_korona_kulttuurialat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Pandemian isku kulttuurialoille näkyy liikevaihdossa, palkkasummissa ja työllisyydessä. Tukia on tullut, muuten valopilkut ovat olleet vähissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Voimakkaasti sukupuolen mukaan jakautuneilla työmarkkinoilla naisten työllisyys on kärsinyt koronakriisistä nopeammin – ja ainakin toistaiseksi myös enemmän kuin miesten työllisyys.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/nurmi/joulu/nurmi_majoitus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakriisin myötä alan odotukset kohdistuvat nyt kotimaan vapaa-ajanmatkailuun. Heinäkuusta alkaen se on keskittynyt sellaisiin kohteisiin ja alueisiin, joissa turvavälejä on helpompi noudattaa. Vuokramökeissä rikottiin kesällä ennätyksiä – suurten kaupunkien hotellit ovat vaikeuksissa työmatkalaisten ja ulkomaalaisturistien puuttuessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Kansalaispulssi-kysely kertoo, että koemme itse noudattavamme ohjeita kuuliaisemmin kuin toiset ihmiset. Asenteissa tapahtuneet muutokset näkyvät pahentuneena koronatilanteena, kirjoittavat Tilastokeskuksen asiantuntijat Tieto&trendit-blogissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/keva/joulu/keva_korona_kriittiset_ammatit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Yhteiskunnan toiminnan ja huoltovarmuuden kannalta kriittisissä ammattiryhmissä työskentelee 735 000 henkilöä. Miten he sijoittuvat eri aloille ja alueille Suomessa?
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/konttinen/konttinen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Keväällä alkaneen koronapandemian myötä matkailualojen liikevaihto on pudonnut rajusti ja samalla yritystukien määrä on moninkertaistunut. Lähempi matkailualojen tarkastelu osoittaa, että majoitusalalla tukien kasvu on ollut huomattavasti vaatimattomampaa kuin vaikkapa ravitsemusalalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Vaikutusmahdollisuudet lisäävät työtyytyväisyyttä, mutta erityisesti suomalaista työelämää vaivaava kiire uhkaa joustojen myönteisiä vaikutuksia.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/sutela/marras/naispalkansaajien_kiire/sutela_suomalaiset_naispalkansaajat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Jatkuvassa kiireessä työskentelevät yleisimmin kreikkalaiset ja saksalaiset. Espanjassa ja Ranskassa melkein puolet työllisistä ei koe kiirettä, Suomessa siltä ei välty juuri kukaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Miten tavaroiden ja palvelujen vienti on kehittynyt kooltaan, omistustaustoiltaan tai henkilöstöltään erilaisissa yrityksissä? Tilastokeskuksen yritysaineistoilla ja Tullin ulkomaankauppatiedoilla päästään pureutumaan aiempaa syvemmälle poikkeusajan haasteisiin vientiyrityksissä. Vertailemme eri tietolähteiden ja määritelmien vaikutusta tilannekuvaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/vuorio_elina_1.jpg)
Paljonko asuntoja on myynnissä? Miten määrä muuttuu kuukausittain? Missä asunnot menevät vauhdilla kaupaksi, missä hitaammin? Missä saa nopeimmin asunnolle vuokralaisen? Miten tarjonta muuttui korona-sulkujen aikaan? Näihin kysymyksiin pyrkii vastaamaan uusi kokeellinen tilasto.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/immonen/loka/immonen_tyomatkat_eu_artikkeli_2048x1365.jpg)
Uuttamaata lukuun ottamatta työmatkat ovat Suomessa hieman lyhempiä kuin EU-maissa keskimäärin. Etätöihin siirtyminen meillä enemmän kuin muualla on vähentänyt entisestään suomalaisten työmatkoihin kuluttamaa aikaa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Altistuminen erilaisille pöpöille on korona-aikana vähentynyt. Työolotutkimuksen tulosten perusteella voi päätellä myös, että sairaana työskentely on yleistynyt – erityisesti kun työpaineet ovat kovat ja pelko työpaikan menettämisestä suuri.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Työntekijöihin ollaan Suomessa eniten yhteydessä työasioissa työajan ulkopuolella. Toisaalta suomalaiset lukevat yleisesti työmeilejään lomalla, vaikka sitä ei heiltä edellytettäisikään.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/taskinen/loka/taskinen_joustot_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomalaisista noin 70 prosenttia kokee työssään, että he voivat päättää joko täysin tai jossain määrin työpäivänsä alkamis- ja päättymisajoista, kun EU:ssa vastaava osuus on 40 prosenttia. Toisaalta Suomessa koetaan muuta EU:ta selvästi enemmän, että työaikoihin vaikuttavat työn sanelemat vaatimukset.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva34_2048x1365.jpg)
Ovatko yritykset saaneet sopeutettua kulujaan liikevaihdossa tapahtuneisiin muutoksiin? Muun muassa se tuo suhdannetilinpitoon epävarmuutta. Myös muutokset terveydenhuollossa ovat nyt täysin poikkeuksellisia, ja sekin heijastuu toimialaa koskevien tietojen laskentaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva39_2048x1365.jpg)
Useimmilla aloilla pk-yritykset ovat pärjänneet suuria yrityksiä paremmin. Pk-yritystenkin liikevaihto alkoi silti monella alalla heikentyä toisella neljänneksellä. Samaan aikaan merkittävä osa maksetuista koronatuista näyttää suuntautuneen pienille ja keskisuurille yrityksille. Kenties juuri tukien avulla pk-yritysten heikon positiiviset odotukset loppuvuodelle saattavat vielä toteutua.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/immonen/syys/immonen_tyomatkat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työmatkaan kuluu Uudellamaalla reilut, muualla Suomessa alle parikymmentä minuuttia. Uudeltamaalta löytyy myös eroja toimihenkilöiden ja työntekijöiden välillä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva40_2048x1365.jpg)
Velanotolla pelataan aikaa. Siinä on vaaransa, mutta se voi onnistua, jos velalla luodaan uskoa.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/wallenius_kambur/syys/parnanen_tyovoimatutkimus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Työvoimatutkimuksen kevään ja kesän tietojen perusteella on jo selvää, että koronakriisistä johtuvat muutokset työllisyydessä eivät ole jääneet vain yksittäisen kuukauden poikkeamaksi. Kriisin vaikutusten tulkinta vaimenevaksi muutokseksi taikka tasomuutokseksi tarkentuu seuraavien kuukausien tietojen valmistuessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kaunisto_jarkko_1.jpg)
Kun tulot putoavat, säästöt voivat kasvaa vain jos kulutusmenoja vähennetään vielä enemmän. Näin on käynyt aiemmissakin talouskriiseissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/taskinen/syys/taskinen_yotyot_artikkeli_2048x1365.jpg)
Joka neljäs on tehnyt yötöitä alle vuoden. Työvoimatutkimuksen lisäosa kertoo, että yötyössä viivytään harvoin enemmän kuin kymmenen vuotta.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/tahvonen/syys/tahvonen_tulorekisteri_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakeväänkin kehityskulut näkyvät tulorekisterissä. Rekisteristä voidaan tulevaisuudessa tuottaa tietoa yhteiskunnan kehityksestä nopealla aikataululla, mutta työtä rekisterin parissa vielä tarvitaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva49_2048x1365.jpg)
Miehillä on naisia paremmat mahdollisuudet vaikuttaa niin työaikoihinsa, töidensä sisältöön kuin myös työstä saataviin vapaisiin, kertoo vuoden 2019 työvoimatutkimus. Työaikojen järjestelyssä ilmenevät erot eivät ole juurikaan kaventuneet vuosien saatossa. Työolotutkimuksen perusteella kehitys on osittain ollut jopa päinvastaista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva45_2048x1365.jpg)
Asuntokaupoissa koettiin keväällä ensin raju pysähdys huhti–toukokuussa, jonka jälkeen tilanne palautui ennalleen kesäkuussa. Uudet indikaattorit tarjoavat uusia näkymiä asuntomarkkinoihin. Jatkossa julkaisemme asuntokauppojen kokonaismäärä- ja arvotiedot kootusti samassa taulukossa sekä tietoa asuntojen myyntiajoista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Selvä enemmistö lomautetuista on naisia. Työmarkkinatilanne on heikko erityisesti naisvaltaisilla palvelualoilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/haapakangas/heina/artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronakevään aikana kodeissa tapahtui aiempaa enemmän niin puolisoon kuin lapsiinkin kohdistuvia väkivallantekoja. Ilmoitukset väkivallasta lisääntyivät kuitenkin vielä enemmän jo alkuvuonna ennen etätöihin eristäytymistä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva19_2048x1365.jpg)
Talouskasvu oli hiipumassa monilla aloilla ja alueilla jo ennen koronakriisiä. Sen myötä kasvu lähes pysähtyi, mutta ei rakennusalalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Koronakriisi näkyy erityisesti lomautettujen, alityöllisten ja piilotyöttömien määrän kasvuna. Toistaiseksi vaikutuksia on ollut ennen muuta palvelualoihin, joilla osa-aikatyö on yleistä. Toukokuussa osa-aikatyötä teki 373 000 työllistä, mikä oli 82 000 edellisvuotta vähemmän.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pehkonen_sampo_1.jpg)
Palkansaajien palkkatulot supistuivat toukokuussa 5 prosenttia edellisvuoteen verrattuna Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan. Yksityisellä sektorilla palkkatulot pienenivät 8 prosenttia. Julkisella sektorilla palkkatulot kasvoivat 2 prosenttia edellisvuodesta, sillä lomarahoja maksettiin jo toukokuussa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/tupala/kesa/tupala_suomen_rahoitusasema_artikkeli_2048x1365.jpg)
Julkinen sektori ja kotitaloudet ovat velkaantuneet jo pitkään, yritysten lainarahoituksen kasvu on ollut maltillisempaa. Kokonaisuudessaan Suomen kansantalouden rahoitusasema oli koronakriisin alkaessa heikompi kuin finanssikriisiin lähdettäessä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/rothovius_tuomas_1.jpg)
Lamasta puhuttaessa olisi hyvä huomioida talouden muitakin mittareita kuin bkt, kirjoittaa kokenut kansantulolaskija. Esimerkiksi työttömyys ja kotitalouksien reaalitulot ovat merkittäviä kansalaisten kannalta, konkurssit ja rahoituslaitosten luottotappiot yritysten osalta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Lomautettuja historiallisen paljon, työllisten määrä laskussa, kotona työskentely kasvussa, piilotyöttömyys nousussa. Määräajaksi lomautetut ovat vielä suurimmalta osin työllisiä ja toistaiseksi lomautetut suurelta osin työvoiman ulkopuolella. Tässä koronakevään ensisaldoa työmarkkinoilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Koronakriisi on saanut ennen näkemättömän määrän ihmisiä luopumaan kokonaan työnhausta. Työvoiman ulkopuolella olevia oli huhtikuussa 66 000 enemmän ja piilotyöttömiä 88 000 enemmän kuin vuosi sitten.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/lehtinen/touko/lehtinen_asuntomarkkinat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Viime vuosikymmenten talouskriiseistä 1990-lama on lyönyt asuntomarkkinoita rajuimmin. Koronakriisin vaikutus voi jäädä lyhytaikaisemmaksi ja nopeaa kaupan määrän laskua seurata nopeahko nousu, arvioi pitkän linjan hinta-asiantuntija.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nieminen/nieminen_tyoaika_artikkeli_2048x1365.jpg)
Maakunnista ahtaimmin asutaan muuttovoittoisella Uudellamaalla, jossa joka kymmenes asuntokunnista asui ahtaasti vuonna 2018. Katso vuorovaikutteiselta kartalta oman asuinkuntasi tilanne. Paitsi lapsiperheet etenkin ulkomaalaistaustaiset asuvat muita ahtaammin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/leskinen/touko/leskinen_tyovoimareservit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen työllisyys ennätti kasvaa ennen koronakriisiä yhtäjaksoisesti vuodesta 2015 alkaen ja työvoiman ulkopuolella olevien määrä pienentyä vuodesta 2016 alkaen. Talouskasvu veti niin työvoiman ulkopuolelta kuin piilotyöttömistä etenkin 55–64-vuotiaita työhön ja työnhakuun. Työnsaantimahdollisuuksien parantuminen näkyi selvästi myös opiskeluikäisten aktivoitumisena.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Kuluttajien luottamus -tutkimuksen lisäkysymysten tulokset kertovat varsin synkistä työllisyysnäkemyksistä koronapandemian seurauksena. Vaikka lomautusta ja työttömäksi jäämistä ennakoivien palkansaajien ja yrittäjien osuudet vastauksissa ovat pieniä, ovat ne määrällisesti huolestuttavan suuria.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Noin 60 prosenttia suomalaisista on vähentänyt kulutustaan koronakriisin takia, kertovat kuluttajien luottamus -tutkimuksen lisäkysymyksiin saadut vastaukset. Noin neljä kymmenestä arvioi, ettei pandemialla ole ollut vaikutusta heidän kulutukseensa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Yrittäjistä 63 prosenttia arvioi koronakriisin vähentäneen ainakin jossain määrin töiden, asiakkaiden tai toimeksiantojen määrää, kertoo kuluttajien luottamus -tutkimus. Iso osa yrittäjistä katsoo silti selviävänsä pandemiasta ilman työttömyyttä. Toisaalta joka kymmenes yrittäjä, mikä vastaa yli 30 000 yrittäjän joukkoa, pitää yritystoimintansa selviytymismahdollisuuksia kriisistä melko tai hyvin epätodennäköisenä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kolu_johannes_1.jpg)
Suomalaismatkailijat kuluttavat pari miljardia euroa enemmän ulkomailla kuin ulkomaalaiset täällä. Jos korona korjaa matkustustasetta, se näkyy Suomen vaihtotaseessa ja talouden toipumisessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Yksinyrittäjät ovat joutuneet koronakriisin riepottelemiksi hyvin erilaisista taloudellisista tilanteista käsin. Suurin osa on huomattavan pienituloisia, kertoo Tilastokeskuksen Yrittäjät Suomessa 2017 -tutkimus.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/kangassalo/kangassalo_koronakriisi_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koronarajoitusten astuttua voimaan pessimismi valtasi nopeasti kuluttajien odotukset Suomen talouden kehityksestä ja työttömyyden kasvua ennakoivien osuus lisääntyi voimakkaasti. Omaan talouteen huonompia aikoja ennakoivien kuluttajien osuus tuplaantui kerralla, mikä on ainutlaatuista kuluttajien luottamus -tilaston koko historiassa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva24_2048x1365.jpg)
Globalisoitumisen kultakausi sijoittui Neuvostoliiton hajoamisen ja finanssikriisin väliin, ja Suomi on kehityksen kärkikymmenikössä. Taloudellisen globalisaation aste on EU-maista alhaisin Italiassa, mutta Pohjois-Italian vaateteollisuudella on vahva kytkös Kiinaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lehtinen_ilkka_1.jpg)
Tehdyt työehtosopimukset, hyödykeverojen korotukset, raakaöljyn hinta… monet tekijät ovat tiedossa, mutta koronakriisin vaikutukset arvaamattomia. Inflaatioasiantuntija hahmottelee kaksi skenaariota tulevalle hintatason kehitykselle.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/kotkavuori/maalis/kotkavuori_polkupyorat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Ensimmäisen patentoi saksalainen vapaaherra pari sataa vuotta sitten, nyt niitä on miljardi. Innovaatioistamme hienoin auttaa taistelussa vitsauksia vastaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/keva/maalis/keva_tyomatkat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Korona koettelee työmatkalaisia, kun julkisen liikenteen vuoroja on peruttu ja yhteiskunnan toiminnan kannalta kriittisien ammattien työntekijät käyvät edelleen työpaikoillaan. Työmatkojen keskipituus kasvoi lähes kilometrin vuosina 2013-2017, mutta edelleen 46 prosenttia matkoista on pyöräillen alle seitsemän kilometrin mittaisia.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sutela_hanna_1.jpg)
Viime viikkojen tapahtumat ovat asettaneet vuoden 2018 Työolotutkimuksen tulokset uuteen valoon. Sote-alaa koskevat tiedot saivat tuolloin tuoreeltaan ajattelemaan, että tästä ei tilanne enää paljon voi pahentua. Nyt ei liene kenellekään epäselvää, että kyllä vaan voi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Helmikuu 2020 jää työmarkkinoiden historiaan viimeisenä ”normaalina” kuukautena pitkään aikaan. Kaksijakoisen maaliskuunkaan tiedot eivät vielä anna koko kuvaa koronakriisin kärjistymisestä. Työmarkkinatiedot ensimmäiseltä vuosineljännekseltä ja maaliskuulta julkaistaan 23.4.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/moilanen/maalis/moilanen_kasvukatsaus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen talous ja yritystoiminta lähti koronakriisin pyörteisiin valmiiksi epävarmasta tilanteesta, kertovat tuoreimmat suhdannetilastot.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Ovatko nuorten työsuhteet nykyään jotain muuta kuin pysyviä kokoaikaisia palkkatyösuhteita? Onko työn epävarmuus lisääntynyt, kun sitä tarkastellaan työnteon tapojen valossa? Anna Pärnänen etsi vastaukset Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen luvuista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työllisten määrä kasvoi tammikuussa vuoden takaiseen verrattuna 46 000:lla, ja myös työllisyysasteen trendi harppasi ylöspäin. Muutokset ovat yllättävän, jopa epäuskottavan suuria. Mitä taustalla voisi olla?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Vuoden 2021 alussa toteutuva ikäryhmän laajennus ei vaikuta työllisyysasteeseen, eikä työvoimatilastojen mittarit muutoinkaan siitä liioin värähtäne. Silti kaikkien eläkeläisten vastaaminen tutkimukseen on tärkeää. Näin tarkennamme kuvaa iäkkäimpien työllisyydestä, joka elinajanodotteen noustessa on kasvussa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Muutoksia tulee keruuseen, menetelmään, määritelmiin ja sisältöön. Myös kysymysten muotoilu muuttuu. Parhaillaan Tilastokeskuksessa arvioidaan muutosten vaikutuksia työllisyyttä ja työttömyyttä kuvaaviin tunnuslukuihin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/keyrilainen/keyrilainen_tyoura_artikkeli_2048x1365.jpg)
Perhevapaiden työuravaikutukset koskevat lähinnä naisia, koska he käyttävät suurimman osan perhevapaista. Tilastokeskuksen Työn ja perheen yhteensovittaminen 2018 -tutkimukseen vastanneista naisista enemmistö koki, että perhevapaa ei vaikuttanut työuraan. Korkea-asteen suorittaneet kokivat perhevapaan kuitenkin vaikuttaneen kielteisemmin palkkaan ja uramahdollisuuksiin kuin muut naiset. He myös jättivät yleisemmin etenemismahdollisuudet käyttämättä hoivavastuiden vuoksi verrattuna muihin naisiin tai miehiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/nieminen/nieminen_tyoaika_artikkeli_2048x1365.jpg)
Monet vanhemmat kokevat, että työn ja perheen yhteensovittaminen onnistuu melko hyvin. Työaikakysymykset ovat kuitenkin keskeisiä lapsiperheen vanhempien jaksamisen kannalta. Tilastokeskuksen Työn ja perheen yhteensovittaminen 2018 -tutkimuksessa selvitettiin lapsiperheiden vanhempien kokemuksia työaikajoustoista.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/taskinen/marras/taskinen_tyoajatkiky_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kiky-sopimus ei pidentänyt työaikaa miehillä odotetussa määrin. Sopimus tehtiin parantamaan kilpailukykyä perinteisesti miesvaltaisessa vientiteollisuudessa. Koko kansantaloudessa tehtyjä työtunteja on kasvattanut työllisten määrä lisääntyminen.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/lukkarinen/lukkarinen_tyomarkkinavirrat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomen työmarkkinoilla on viimeisen kymmenen vuoden aikana tapahtunut suuria muutoksia työllisyydessä. Virtatilastoista käy ilmi, että vuoden 2018 alussa virta työttömyydestä työllisyyteen oli korkeimmillaan ja että vuoden 2018 loppupuolella työllisyyden kasvua ylläpiti ensisijaisesti virta työvoiman ulkopuolelta työllisyyteen. Virta työllisyydestä työttömyyteen on pysynyt suhteellisen vakaana vuosien 2008 ja 2018 välillä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/leskinen_tatu_1.jpg)
Pelkkä kokoaikatyön puute ei kerro siitä, koetaanko osa-aikatyö kielteisenä ja ei-toivottavana. Osa-aikatyöntekijät voivat pitää työtään mielekkäänä ja merkityksellisenä, vaikka toiveena olisikin kokoaikainen työ.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Nollatuntisopimuksella työskenteleviin lukeutuu yhtäältä opiskelijoita ja eläkeläisiä, joista suurimmalle osalle sopimus käy hyvin. Toisaalta joukossa on niin koko- kuin osa-aikaisia työntekijöitä. Heille ansiotyö on pääasiallinen toiminta, ja toisenlainen sopimus olisi toivotumpi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva17_2048x1365.jpg)
Ero suomalaistaustaisten työllisyysasteeseen on 10 tai 20 prosenttiyksikköä. Luvut selittyvät työllisyyden kriteereillä, tutkimuksen mittausajankohdalla ja vastauskadolla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Työvoimatutkimuksen tuottama työllisyysaste on valtakunnan seuratuimpia lukuja, ei vähiten sen vuoksi, että Sipilän hallitus otti keväällä 2015 hallituskauden tavoitteeksi työllisyysasteen noston 72 prosenttiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/lukkarinen/lukkarinen_osaaikatyo_artikkeli_2048x1365.jpg)
Erityisesti parhaassa työiässä olevien suomalaisten vastentahtoinen osa-aikatyö on yleistynyt, mutta myös eläkeiän ylittäneet tekevät yhä enemmän osa-aikatöitä. Osa-aikatyöstä on muodostunut yleinen työmuoto varsinkin naisille. Osa-aikatyöt ovat vahvasti sidoksissa myös toimialaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Tulevina kuukausina nähdään, onko työllisyysasteen trendin kasvun taittuminen hetkellistä vai osa pidempiaikaista kehitystä. Niin tai näin, tarkastelussa ei kannata takertua yhteen lukuun: työllisyysluvuissa on paljon muitakin tärkeitä indikaattoreita, kuten piilotyöttömät ja alityölliset.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/taskinen/yotyo/taskinen_yotyo_tt_vakio_2048x1365.jpg)
Onko Suomi nykyään ”auki yötä päivää”? Työn tekemisen näkökulmasta ei juuri sen enempää kuin ennenkään.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Työttömien aktiivimalli on herättänyt paljon keskustelua, ja ilahduttavasti myös tilastoista. Ihmettelyä on herättänyt työvoimatutkimuksen kriteeri määritellä vain tunnin viikossa työtä tekevä työlliseksi – eihän tunnin työllä kukaan tule toimeen!
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Suomalaiset 15–34-vuotiaat työttömät ovat yllättävän haluttomia muuttamaan työn perässä. Tilastokeskuksen vuoden 2016 työvoimatutkimuksen lisätutkimuksen mukaan työttömistä nuorista naisista miltei 60 prosenttia ja miehistä yli 40 prosenttia ilmoitti, ettei olisi valmis muuttamaan toiselle paikkakunnalle työn takia.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Työllisen määritelmässä tapahtunut muutos vaikutti ensisijaisesti pienten lasten äitien työllisyysasteeseen, sillä Suomessa juuri äidit pitävät suurimman osan vanhempainvapaasta.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Kuinka paljon suomalaisten palkansaajien viikkotyöaika eroaa Saksasta tai EU-maista keskimäärin? Vastausta on etsittävä lukujen lisäksi niiden taustalta. On myös oltava varovainen johtopäätösten tekemisessä.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen ja TEM:n työnvälitystilaston työttömistä työnhakijoista vain 40 prosenttia on samoja henkilöitä.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)