Kvalitetsbeskrivning, adoptioner 2020
- 1. Relevans av statistikuppgifterna
- 2. Metodbeskrivning
- 3. Felfrihet och exakthet
- 4. Tidsenlighet och rättidighet
- 5. Tillgänglighet och transparens
- 6. Jämförbarhet
- 7. Tydlighet och konsistens
1. Relevans av statistikuppgifterna
Befolkningsstatistiken i Finland baserar sig på uppgifterna i Mydigheten för digitalisering och befolkningsdatas befolkningsdatasystem. Fr.o.m. år 1975 har Statistikcentralen fått befolkningsuppgifterna från Mydigheten för digitalisering och befolkningsdata (Befolkningsregistercentralen).
Den senaste mantalsskrivningen i Finland verkställdes 1.1.1989. Därefter har befolkningsdatasystemet uppdaterats med ändringsanmälningar. I lagen om befolkningsdatasystemet och myndigheten för digitalisering och befolkningdatas certifikattjänster (21.8.2009/661) definieras vilka uppgifter som ska registreras i befolkningsdatasystemet. Anmälningar om befolkningsförändringar för det gångna året inväntas fram till den sista januari följande år.
Statistikcentralen har till uppgift att utarbeta statistik och göra utredningar som gäller samhällsförhållandena (Lag om Statistikcentralen 24.1.1992/48). Till dessa hör också befolkningsstatistik. Statistikcentralens arbetsordning fastställer att enheten för Befolknings- och välfärdsstatistik gör upp befolkningsstatistiken (Statistikcentralens arbetsordning, TK-00-1808-19).
Enligt lagen om hemkommun antecknas en persons hemkommun och bostadsort i befolkningsdatasystemet. Hemkommunen är den kommun där en person bor eller den kommun han på grund av boende, familjeförhållanden, utkomst eller andra motsvarande omständigheter betraktar som sin hemkommun eller den kommun dit han på grund av omständigheterna ovan är fast anknuten (lagen om hemkommun 201/1994). I befolkningsdatasystemet uppdelas befolkningen på närvarande och frånvarande befolkning. Alla som är stadigvarande bosatta i landet hör till den närvarande befolkningen. De är antingen finska medborgare eller utlänningar. Till den frånvarande befolkningen förs finska medborgare som vid flyttningen meddelat att de stannar utomlands minst ett år. Ett undantag är de finska medborgare som är diplomater, verksamma i utvecklingssamarbete e.d. (lagen om hemkommun 201/1994). Då statistiken över befolkningsförändringar görs upp beaktas bara förändringar i den närvarande befolkningen. En person som flyttat till Finland tas med i befolkningsstatistiken, om den bostadsort han i flyttningsanmälan uppgivit som hemort senare godkänns som stadigvarande bostadsort.
Adoptioner
Med adoption avses det föräldraskap som fastställs i domstol och som blir ett föräldraskap i stället för biologisk föräldraskap. En ny lag (391/2009) trädde i kraft i september 2009 och denna lag gav möjlighet att ansöka adoptionen till hon eller han, som levde i ett registrerat partnerskap så att den andra partnern hade barn. Adoption beaktas i statistiken när åtminstone den ena adoptivföräldern är stadigvarande bosatt i Finland under beslutstidpunkten. När de fall som ska ingå i statistiken tas ut har adoptivbarnets stadigvarande bostadsort vid beslutstidpunkten ingen betydelse.
2. Metodbeskrivning
Befolkningsstatistiken i Finland baserar sig på uppgifterna i Myndigheten för digitalisering och befolkningsdatas befolkningsdatasystem. De lokala registermyndigheterna uppdaterar fortlöpande systemet med uppgifter som de får från den evangelisk-lutherska kyrkans samt det ortodoxa kyrkosamfundets församlingar och personer, som har erfarit befolkningsförändringar. Sjukhus sänder dagligen uppgifter om de födelser och död till upprättshållningen av befolkningsdatasystemet, som har hänt i sjukhus. Domstolar skriver in till befolkninsdatasystemet uppgifter om äktenskapsskillnader och adoptioner som de har fattat beslut om. Migrationsverket fattar de flesta beslut om beviljande av finskt medborgarskap (Medborgarskapslag 359/2003) och för in uppgifterna om besluten i befolkningsdatasystemet. Ur befolkningsdatasystemet får Statistikcentralen varje vecka uppgifterna om befolkningsförändringar.
Statistikcentralen väntar på uppgifter om statistikårets befolkningsförändringar ända till utgången av januari efter årskiftet. Uppgifter om statistikårets och förra årets befolkningsförändringar som lämnats efter detta ingår i materialet för följande år. Fr.o.m. statistikåret 2018 väntas kompletteringar eller korrigeringar i bakgrundsuppgifterna i materialet över befolkningsförändringar fram till slutet av februari året efter statistikåret. Det totala antalet demografiska händelser som fastställts i slutet av januari ändras dock inte, utan syftet med kompletteringarna och korrigeringarna av uppgifterna är att förbättra kvaliteten på materialet.
3. Felfrihet och exakthet
Myndigheten för digitalisering och befolkningsdatas befolkningsdatasystem kan allmänt taget anses mycket täckande. För att en person skall få en personbeteckning måste han/hon registreras i befolkningsdatasystemet. Personen kan också få en personbetäckning on han flyttar tillfälligt till Finland. I praktiken är det svårt att leva i Finland utan personbeteckning. Lagligt arbete, att öppna ett bankkonto, att sköta ärenden med myndigheter osv. förutsätter en personbeteckning. Man kan anta att det inte i Finland finns betydande antal personer med ’svart’ arbete under perioder på mer än ett år och som får lön kontant. En vistelseavsikt på ett år eller litet mera är en förutsättning för registrering i befolkningen i Finland och medborgare av EU-länder krävdes också ett års vistelse före denna planerade vistelse.
Myndigheten för digitalisering och befolkningsdata har beställts av Statistikcentralen en urvalsundersökning om adressuppgifternas felfrihet. Omkring 11 000 personer tillfrågas om deras adress i befolkningsdatasystemet är korrekt. I den senaste undersökningen år 2012 hade 98,9 procent av de personer som besvarat rätt adress.
I samband med kommunalvalen avslöjar returnerade anmälningar om utlänningars rösträtt i allmänhet omkring 1 000 personer, som flyttat från landet utan flyttningsanmälan och som således fortsättningsvis är statistikförda i befolkningen. Magistrat avlägsnar dessa före följande årsskifte ur den i landet bosatta befolkningen i befolkningsdatasystemet.
4. Tidsenlighet och rättidighet
Den slutliga statistiken över befolkningsförändringarna publiceras årligen i april–maj, med undantag av antalet dödfödda, som publiceras i september. Sedan år 1999 har man som områdesindelning använt områdesindelningen den första dagen följande år. De kommuner som årets första dag sammanslås har redan statistikförts i statistiken för föregående års sista dag. Uppgiften om de sammanslagna kommunernas befolkningsförändringar före sammanslagningen finns tillgängliga fr.o.m. år 2003.
5. Tillgänglighet och transparens
Primäruppgifter om befolkningen finns tillgängliga i elektronisk form kommunvis eller med en större områdesindelning i Statistikcentralens avgiftsfria Statistiska databasen (StatFin statistiktjänst) under adress:
http://tilastokeskus.fi/tup/tilastotietokannat/index_sv.htmlAllmänna uppgifter och långa tidsserier beträffande hela landets befolkning finns på ingångssidan till befolkningsstatistik under adress:
http://tilastokeskus.fi/til/adopt/tau_sv.htmlMera specificerade uppgifter om befolkningen, bl.a. efter kommunens delområde, finns under den avgiftsbelagda elektroniska informationstjänsten. Mera information om Statistikcentralens avgiftsbelagda tjänster finns under adress:
http://tilastokeskus.fi/tup/vaestotilastopalvelu/index_sv.html6. Jämförbarhet
Jämförbara regionala tidsserier för befolkningsförändringar finns tillgängliga i statistikdatabasen StatFin avgiftsfritt. I tabellerna anges alltid vilken områdesindelning som använts.
Uppgifter om de befolkningsförändringar som gäller antalet födda, döda och ingångna äktenskap fås fr.o.m. år 1749. Från och med år 1773 finns det uppgifter om barnaföderskornas ålder i femårsklasser och från 1936 om alla födda barn efter moderns ålder. I och med statistikreformen år 1877 började man samla in uppgifter om döda efter ålder i ettårsklasser, vilket gjorde det möjligt att börja räkna exakta tabeller över dödlighet och levnadsår fr.o.m. 1880-talet. Tack vare statistikreformen började man också varje år samla in uppgifter om omflyttningen och skilsmässor. År 1987-1993 några adoptioner har registrerats som inte är nya adoptioner utan förändringar av arvrelationer i familjer med adoptiva barn.
7. Tydlighet och konsistens
I Statistikcentralens övriga statistik används befolkningsstatistikens material som primäruppgifter i fråga om befolkningen. Således stämmer Statistikcentralens statistik överens med varandra när det gäller uppgifter om befolkning.
Källa: Befolknings- och rättsstatistik. Statistikcentralen
Förfrågningar: Laura Lipasti 029 551 3041, info@stat.fi
Ansvarig avdelningschef: Hannele Orjala
Uppdaterad 31.8.2021
Finlands officiella statistik (FOS):
Adoptioner [e-publikation].
ISSN=1797-7371. 2020,
Kvalitetsbeskrivning, adoptioner 2020
. Helsingfors: Statistikcentralen [hänvisat: 17.8.2024].
Åtkomstsätt: http://www.stat.fi/til/adopt/2020/adopt_2020_2021-08-31_laa_001_sv.html